|
Komiksové adaptace ve výuce literatury na základní a střední škole
Hrubanová, Anna ; Klumparová, Štěpánka (vedoucí práce) ; Komberec, Filip (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá využitím komiksových adaptací v hodinách literatury na základní a střední škole. Cílem práce je zmapovat dostupné komiksové adaptace literárních děl českých autorů. Na základě předem zvolených kritérií budou zhodnoceny komiksové adaptace povídky Proměna France Kafky. Součástí práce bude také porovnání původního textu s vybranou komiksovou adaptací a postihnutí proměn fikčního světa převedením do komiksového média. Práce pomůže učitelům přiblížit teorii komiksu. Teoretické poznatky budou uplatněny v tvorbě dvou výukových bloků vystavěných pro účely literární výchovy na základní a střední škole. Konkrétní realizace obou výukových bloků v praxi budou navzájem porovnány.
|
| |
| |
|
Konflikt a prolínání kulturních znaků ve fikčním světě románů Louise Erdrich
Pacolová, Jana ; Češka, Jakub (vedoucí práce) ; Charvát, Martin (oponent)
Cílem práce je nahlédnout na dílo Louise Erdrich optikou sémiotiky, literární teorie a kulturní antropologie a nalézt v něm témata spojená s kulturním konfliktem původní americké a křesťanské tradice. Teoretická část práce je věnována poznatkům týkajícím se ontologického vymezení fikčního světa, jeho vztahu ke kultuře a konstrukci v rámci literárního díla. V praktické části se zabýváme kulturními znaky spojenými s přírodou, náboženstvím a společenským a prostorovým uspořádáním, jak jsou vyobrazeny v románech autorky. Práce není antropologickým materiálem posuzujícím indiánskou kulturu jako takovou. Provádíme zde literárněvědnou analýzu a zkoumáme antropomorfní dimenzi svébytného fikčního světa.
|
|
Jára Cimrman jako transmediální fenomén - kánon a participace
Fantová, Matylda ; Švelch, Jaroslav (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent)
Diplomová práce Jára Cimrman jako transmediální fenomén - kánon a participace se zabývá fiktivní postavou Járy Cimrmana hned z několika hledisek. Jára Cimrman je zde krátce představen jako literární postava, dále je zde popsán vznik Divadla Járy Cimrmana a vznik Salónu Cimrman. Nechybí ani informace o rozhlasovém pořadu Vinárna U Pavouka, kde se vůbec poprvé objevilo jméno Járy Cimrmana. Důležitým mezníkem je stanovení cimrmanovského kánonu v první části práce. Následují kapitoly věnující se mystifikaci a fikčnímu světu. Praktická část práce je pak věnovaná zejména fanouškovské participaci a dalšímu uživatelsky generovanému obsahu. V práci jsou krátce představeny a následně využívány různé mediální i literární teorie. Jedná se zejména o teorii transmediality, produsage, teorii fikčních světů a teorii mystifikace. Přidruženým cílem práce je přiblížit výstavbu Cimrmanova fikčního světa na utvořeném kánonu za pomoci literárních teorií. Kánon či spíše korpus vybraných textů je pak porovnáván s ukázkami (nejen) fanouškovské participace a produsage. Výsledkem je i (částečné) zmapování Cimrmanových stop v České republice i v digitálním světě. To vše vede k rozuzlení hlavního cíle práce, a to k vymezení, zda Jára Cimrman je, nebo není transmediálním fenoménem.
|
|
Srovnání fikčního světa počítačovách her a jejich literárních předloh
Kovaříková, Šárka ; Klumparová, Štěpánka (vedoucí práce) ; Kubíček, Tomáš (oponent)
Diplomová práce se snaží přiblížit vztah literárního díla a počítačové hry. První část se věnuje vymezení počítačového žánru RPG a literárního žánru fantasy, s nimiž se v práci pracuje. Zamýšlí se nad tím, jaké aspekty vedou hráče k hraní počítačových her a jaké lze najít spojitosti mezi literárním dílem a počítačovou hrou. Zaobírá se také zážitkem a prožíváním hry a četby, přičemž se konkrétněji zabývá flow-efektem a konceptem zanoření. Stěžejní část práce zkoumá obě média z hlediska naratologie. Interpretace a analýza literárního díla Andrzeje Sapkowského Sága o zaklínači a počítačové hry Zaklínač 3: Divoký hon sleduje specifika výstavby příběhu u dvou odlišných médií prostřednictvím narativních figur (události, postavy, prostor) a jejich případných modifikací. V neposlední řadě jsou sledovány účely a způsoby těchto obměn a jejich vliv na recipienta.
|
|
Konstrukce postavy : postava ve fikčních světech a světech příběhu
Staniševská, Aneta ; Zuska, Vlastimil (vedoucí práce) ; Dadejík, Ondřej (oponent)
Předkládaná práce se prostřednictvím otázky možností a limitů čtenářových inferencí pokouší poukázat na rozdíly mezi postavami ve fikčních světech a postavami ve světech příběhu. Záměrem práce je dokázat, že svět příběhu chápaný jakožto mentální model se vzhledem k tématu postavy vyhýbá některým obtížím, které provázejí teorie fikčních světů. První kapitola nejprve dává nahlédnout do problematiky definování a teorií postavy a do jejího rámce situuje kognitivní přístupy vůči postavě. Jelikož bývají svět příběhu a fikční svět chápány jako koncepty velmi podobné, jsou ve druhé kapitole nejprve představeny dva protichůdné názory na čtenářovu aktivitu v rámci konstrukce fikčního světa, a sice teorie Lubomíra Doležela a Marie-Laure Ryanové. Skrze jejich vzájemné porovnání je pak vyzdvižen specifický status postavy vzhledem ke čtenářovým inferencím, který dále plní zásadní úlohu v teorii Umberta Eca, jejíž jádro je představeno v kapitole třetí. Provázanost rozumění příběhu s konstrukcí postavy je pak centrem zájmu čtvrté kapitoly, kde jsou kognitivní přístupy reprezentovány teoriemi Alana Palmera a Davida Hermana, a která představuje svět příběhu a postavu v něm jako modely otevřené a pružné. Klíčová slova fikční postava, svět příběhu, fikční svět, mentální model, mezera, inference
|
|
The Wire: Neoformalistická analýza a analýza fikčních světů
Svěrák, Matouš ; Hanáková, Petra (vedoucí práce) ; Svatoňová, Kateřina (oponent)
V rámci své bakalářské práce analyzuji narativní strukturu, styl, fikční svět seriálu The Wire a jejich vzájemné vztahy. Při samotné analýze vycházím z neoformalistických pozic a využívám teorie seriálové fikce tak, jak ji definoval Mgr. Radomír D. Kokeš, Ph.D., ve sborníku Intermediální poetika příběhu. Doufám, že praktickým užitím této mladé teorie pomohu prokázat její přínos analýze seriálů. V textu se dále věnuji popisu podmínek, které vedly ke vzniku The Wire, specifické pozici stanice HBO, výrobce seriálu, na televizním trhu a způsobu, jímž ovlivnila konečnou podobu seriálu. Dále reflektuji vztah The Wire k realitě, jeho specifika v kontextu žánru policejního seriálu a v neposlední řadě ho také vkládám do kontextu tvorby výkonného producenta a scénáristy Davida Simona. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Proměny rolí a významů předmětu a materiálu ve výtvarné hře
Hamplová, Kateřina ; Arbanová, Linda (vedoucí práce) ; Hůla, Zdenek (oponent)
Hamplová, K.; Proměny rolí a významů předmětu a materiálu ve výtvarné hře. [Diplomová práce] Praha 2014 - Univerzita Karlova v Praze - Pedagogická fakulta, 99 s. V diplomové práci zkoumám procesy změny rolí a významů předmětu v průběhu výtvarné hry. Zaměřuji se na hru jako na experiment s vlastnostmi předmětů. Na předmět a na materiál nahlížím jako na nástroj k otevření fikčního světa. Východiskem je stručný nástin teorií vnímání předmětů a jejich významů a teorie her a fikčních světů. Rozmanité polohy změn významů předmětů v tvůrčím procesu ilustruji výběrem prací některých současných umělců. V didaktické části zkoumám zvláštnosti postavení významové hry ve vývoji dítěte a možnosti využití těchto charakteristik ve výuce výtvarné výchovy. Rozebírám zde také návrh a realizaci didaktického projektu věnující se této problematice. Praktická část je přirozeným prodloužením a aplikací myšlenek nastíněných v teoretické části. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Narativní struktury, mytologizace a transmediální vyprávění na příběhu Hvězdných válek
Lišková, Tereza ; Kraus, Jiří (vedoucí práce) ; Švelch, Jaroslav (oponent)
Tématem diplomové práce byla analýza narativních struktur a transmediálního vyprávění v příběhu Hvězdných válek (Star Wars) zpracovaných do filmové podoby režisérem Georgem Lucasem. Práce se zaměřila především na narativní analýzu původních i novějších filmových zpracování tématu a dále analýzu transmediálního vyprávění, díky kterému se Star Wars rožšířily především do oblasti literatury a počítačových her. Kromě narativní analýzy byla předmětem práce také analýza fikčního světa, ve kterém se příběh odehrává a stereotypizaci hlavních postav. Dalším bodem diplomové práce je také analýza transmediálního vyprávění, díky kterému je původní příběh Star Wars přeměněn do podoby knižních zpracování, počítačových her a dalších. Celý koncept Star Wars můžeme označit za moderní narativ, jehož příběhy navíc spadají do žánru science-fiction a odehrávají se ve zcela fikčním prostředí. Při analýze narativu autorka vycházela především z klasické teoretické literatury o teorii narativity. Například Morfologie pohádky od Vladimira J. Proppa, podle jehož teorie bylo možné do jisté míry analyzovat i původní a další epizody Star Wars. Pro analýzu transmediálního vyprávění bylo kromě jiného využito také studie Mary Laure Ryanové, která rozebírá základní možnosti proměny narativu v transmediálním vyprávění. Cílem diplomové práce...
|