|
Manipulační praktiky ve vybraných českých denících při volbách do PSP ČR v roce 2010
Straňáková, Kristýna Barbora ; Kraus, Jiří (vedoucí práce) ; Křeček, Jan (oponent)
Práce se zabývá manipulačními praktikami v politickém zpravodajství v období před volbami do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v květnu roku 2010. Popisuje typy komunikace z hlediska jejich schopnosti ovlivnění a věnuje pozornost účinkům médií a jejich vlivu na publikum. Zabývá se i teoretickým rámcem problematiky manipulačních metod i technik a jejich příčinám. Definuje působení médií z hlediska záměrů a hodnotí aktuální situaci v České republice včetně existujících kontrolních mechanismů. Součástí práce je komparativní analýza, která se věnuje podrobnému kvalitativnímu rozboru textů zveřejněných v denících Mladá fronta Dnes a Právo ve sledovaném období a jejich srovnání.
|
|
Nastolování agendy v tématu uprchlictví: Analýza vztahu vystavení mediálním obsahům a pociťované důležitosti tématu
Michalová, Lea ; Remr, Jiří (vedoucí práce) ; Soukup, Petr (oponent)
Diplomová práce se věnuje analýze vztahu vystavení mediálním obsahům o uprchlictví a pociťované důležitosti tohoto tématu. V práci je zvolen kombinovaný výzkumný design podle schématu QUAN → qual. V kvantitativní části je modelován vliv vystavení obsahům o uprchlictví na vnímání důležitosti tématu na datech sledovanosti televize a čtenosti periodického tisku při kontrole sociodemografických charakteristik respondenta. K nalezení vlivu byla použita binární logistická regrese. Analýza ukazuje, že vystavení obsahům o uprchlictví má skutečně vliv na míru důležitosti tématu pro respondenty. Do tohoto vztahu ovšem vstupují další proměnné, které modely nedokáží zachytit. Navazuje kvalitativní výzkum ve formě hloubkových rozhovorů, který byl použit pro doplnění zjištění z kvantitativní části. Z rozhovorů vyplynulo, že si jsou lidé vědomi zejména vlivu médií na to, o čem přemýšlí či se baví se svým okolím. Média mají podle některých dotazovaných silnější vliv u témat, jako je uprchlictví a imigrace, se kterými nemají dotazovaní osobní zkušenost, a jsou odkázáni na informace právě z médií. Kromě médií může mít na vnímání důležitosti vliv například hodnotová orientace respondenta, jeho životní zkušenost, sociální okolí nebo kritičnost přijímání zpráv.
|
|
Interakce mediálního a marketingového diskurzu na příkladu mediálního obrazu hudebníka Tomáše Kluse
Nováková, Kristýna ; Hejlová, Denisa (vedoucí práce) ; Štechová, Markéta (oponent)
Diplomová práce Interakce mediálního a marketingového diskurzu na příkladu mediálního obrazu hudebníka Tomáše Kluse se zabývá vlivem korporátní agendy na agendu mediální. V teoretické rovině se práce zabývá základními tezemi konstrukce mediální reality a mediálního obrazu, konceptem agenda setting a problematikou hudebního průmyslu. Tedy oblastmi, které se podílejí a ovlivňují marketingový a mediální svět a tvoří tak základní rámec teoretické konstrukce mediální reality. V praktické části je zkoumán konkrétní proces nastolování agend na příkladu tvorby mediálního obrazu českého hudebníka Tomáše Kluse v průběhu tří let. A to prostřednictvím marketingového a PR oddělení hudebního vydavatelství Sony Music Entertainment Czech Republic s.r.o. na zkoumaném vzorku vybraných tištěných médií - deníků MF DNES, Právo a Blesk. Cílem práce je vysledovat, jakým způsobem a do jaké míry marketingový diskurz ovlivňuje diskurz mediální a jaký je výsledný mediální obraz hudebníka.
|
|
Ověření korespondence mezi mediální a veřejnou agendou
Horová, Terezie ; Vinopal, Jiří (vedoucí práce) ; Lupač, Petr (oponent)
Diplomová práce se věnuje tématu korespondence mezi mediální a veřejnou agendou. Vychází z dřívějších výzkumů, kde vztah mezi mediální a veřejnou agendou jako první zanalyzoval sociolog McCombs (Dearing a Rogers 1996: 6). Na základě pramenů se zaměřuje na prokázání souvislosti na konkrétním případu církevních restitucí, kde se probírá zejména jejich vývoj a názory jak v mediální, tak ve veřejné agendě. Oproti předchozí teorii se práce snaží hlouběji proniknout do souvislostí mezi mediální a veřejnou agendou a zkoumat jejich vzájemnou korespondenci. Pro zanalyzování mediální agendy autorka používá metodu obsahové analýzy novinových článků ve vybraných tištěných médiích. Výsledek pak porovnává se sekundární analýzou dat průzkumu Naše společnost realizovaným Centrem pro výzkum veřejného mínění, který v tomto případě zastupuje veřejnou agendu. Hlavním výsledkem šetření je pak ověření, že mezi mediální a veřejnou agendou k vzájemnému ovlivňování dochází i v konkrétním případě problematiky církevních restitucí. Jednak se daří identifikovat podobnost mezi četností výskytů jednotlivých mediálních zpráv a zájmu veřejnosti o dané téma. Dále se také objevuje spojitost mezi názory na téma v mediální i veřejné agendě. Ukazuje se, že negativní názor na proces schvalování zákona o majetkovém vyrovnání s církvemi...
|
|
Mediální reprezentace sociální nepřizpůsobivosti - kritická diskurzivní analýza
Malík, Tomáš ; Vinopal, Jiří (vedoucí práce) ; Duffková, Jana (oponent)
Tématem diplomové práce je konceptualizace mediálního diskurzu společenské nepřizpůsobivosti na praktickém příkladu zpravodajství internetového portálu iDNES.cz. Analyzuji možné ideové zdroje a sociální faktory, které existenci tohoto diskurzu podmiňují. Zároveň zjišťuji jeho konkrétní projevy v mediálních sděleních. Především to, jaké identity a charakteristické vlastnosti byly společensky nepřizpůsobivým lidem v textech žurnalisty připisovány v letech 2006 až 2009. Pro popis tohoto diskurzu jsem zvolil metodologický rámec kritické diskurzivní analýzy v podání Normana Fairclougha.
|
|
Koncept nastolování agendy v kontextu českých mediálních studií
Nečas, Vlastimil ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Just, Petr (oponent) ; Šubrt, Jiří (oponent)
Předložená dizertační práce vychází z širokého proudu úvah o vztahu masových médií, společnosti a politiky a detailně se věnuje jednomu specifickému konceptu, který se pokouší tyto vztahy pojmenovat, modelovat a empiricky zkoumat. Základní cíle práce lze shrnout do dvou vzájemně provázaných oblastí. První cílem je představit v českém odborném prostředí koncept nastolování agendy, nabízející teoretický, pojmový a výzkumný rámec pro analýzu vztahů mezi obsahy masových médií, dynamikou veřejného mínění a politickou sférou. Druhým cílem je pak analýza teoretického ukotvení a způsobů zkoumání procesů nastolování agendy v českém sociálně-vědním prostoru. Teoretická část práce (kapitola 1. až kapitola 3.5) je strukturována podle dvou hledisek: diachronního a synchronního. V diachronní perspektivě se snažíme pojmenovat společenský kontext a historické kořeny zkoumání nastolování agendy, jeho postupný vývoj, hlavní trendy a vývojové linie. Plynule pak přecházíme do synchronní perspektivy, kdy popisujeme odborné a oborové ukotvení nastolování agendy, a pomocí dostupných klasifikací detailně analyzujeme existující úrovně studia nastolování agendy a hlavní výzkumné oblasti. Druhá základní oblast dizertační práce je ukotvena ve snaze identifikovat, pojmenovat a analyzovat způsoby zkoumání procesů nastolování témat v...
|
|
Tři roky po referendu o brexitu: Analýza twitterových účtů "Leave EU" a "People's Vote"
Chvála, David ; Kasáková, Zuzana (vedoucí práce) ; Šlosarčík, Ivo (oponent)
Diplomová práce s názvem Tři roky po referendu o brexitu: Analýza twitterových účtů "Leave EU" a "Peoples' Vote" zkoumá komunikaci dvou twitterových účtů zájmových skupin Leave.EU a People's Vote. Práce rozebírá za pomocí kvantitativní obsahové analýzy komunikaci obou účtů, nastolování agendy a rámcování obsahu. Cílem práce je rozebrat zaměření a profilaci obou účtů a zjistit do jaké míry je twitterový obsah tvořen na základě zpětné reakce sledujících a jak je tento obsah rámcován.
|
|
Fenomén zadluženosti českých domácností
Šrédlová, Jana ; Mašková, Pavla (vedoucí práce) ; Dobiášová, Karolína (oponent)
Práce pojednává o problematice předluženosti českých domácností. Autorka se zaměřuje především na téma předlužení a na jeho příčiny. Předlužení považuje za hlavní problém spjatý se zadlužováním a vysvětluje ho jako negativní rizikový společenský jev. První část textu se věnuje zdůvodnění trendu zvyšující se spotřeby s ohledem na teorii konzumerismu a na teorii postmoderní společnosti, v neposlední řadě vysvětluje spojitost chudoby a sociálního vyloučení s tematikou života na dluh. Následně text analyzuje současný stav zadluženosti domácností v České republice a vsazuje do širšího kontextu v porovnání se zeměmi Evropské unie, s bližším zaměřením na Velkou Británii. Stěžejní částí textu je identifikace socioekonomických faktorů přispívajících k zadluženosti domácností. Těmi jsou nízké příjmy, vysoké výdaje a nízká finanční gramotnost. V této návaznosti autorka předkládá způsoby, jakými se v ČR zmírňuje zadluženost domácností se zaměřením na poradny dluhového poradenství a na výukové programy pro zvýšení finanční vzdělanosti na základních a středních školách. V poslední kapitole na základě provedených rozhovorů a analýzy statistik konstruuje autorka profil osoby, jež je nejvíce náchylná ocitnout se v dluhové pasti.
|
|
Transmedia Storytelling & Amnesty International In the Czech Republic and the UK, 1993-2003
O'Donoghue, Veronique ; Cviklová, Lucie (vedoucí práce) ; Reifová, Irena (oponent)
Od devadesátých let dvacátého století lze sledovat dva souběžné procesy: výrazný rozmach digitální komunikace a rozvoj neziskového sektoru. Ačkoliv neziskový sektor sílil globálně, v České republice byl tento růst ještě patrnější, navíc se zde neziskové organizace v první dekádě po pádu komunismu setkávaly se zajímavými výzvami. Předkládaná explanatorní případová studie srovnává pomocí SWOT analýzy organizaci Amnesty International v České republice a ve Velké Británii. Při náhledu na historii organizace, na způsob jejího fungování a na konkrétní aktivity různých jejích sekcí v obou zemích je aplikována metoda komunikace zvaná transmedia storytelling, jež je uplatňována například v žurnalistice či v komerčním sektoru, není ovšem příliš využívána v neziskovém sektoru. Cílem práce je prozkoumat, jak může být tato technika užitečná pro mezinárodní neziskové organizace, jako je Amnesty International, a to zejména v efektivitě tzv. nastolování agendy, při mobilizaci zdrojů a při volbě vhodných technik vedení kampaní a získávání finančních prostředků v závislosti na specifikách daného regionu. Klíčová slova: transmedia storytelling, Amnesty International, nastolování agendy, neziskové organizace, mobilizace zdrojů.
|
| |