|
Státem řízená kultura: Československá divadla v době normalizace
Volfová, Viktorie ; Čechura, Jaroslav (vedoucí práce) ; Šmíd, Marek (oponent)
Státem řízená kultura Československá divadla v době normalizace Anotace Tato diplomová práce podává ucelený obraz o kulturní politice v době tzv. normalizace. Cílem je představit fungování československých divadel pod ideologickým dohledem vládnoucí strany. První část se zabývá společensko-historickým kontextem a vybranými událostmi, které ovlivnili další vývoj. Vstup vojsk Varšavské smlouvy na území Československa přiměl změnit poměry v zemi, upevnila se moc i cenzura. Druhá část se přímo zaměřuje na popis kulturního státního aparátu, jednotlivých institucí a jejich činnosti ve vymezeném období. Odpovídá na to, jak stát reguloval kulturu a jaká cenzurní nařízení vyšla v platnost. Na vybraných divadlech přímo představuje, jaký vliv měla změna politické situace po roce 1968 nejen na dramatické a inscenační směřování. Klíčová slova cenzura, činohra, divadlo, komunismus, kultura, normalizace
|
| |
|
Literární noviny, Literární listy a Listy (1966-1969): Příběh zániku týdeníku Svazu československých spisovatelů
Čáp, Johan ; Čeňková, Jana (vedoucí práce) ; Končelík, Jakub (oponent)
Literární noviny patřily v 60. letech 20. století mezi nejvlivnější periodika v Československu. Tato bakalářská práce má za cíl popsat fungování tohoto literárně- kulturního časopisu mezi lety 1966 až 1969, kdy došlo dvakrát k zastavení vydávání i dvojímu přejmenování - nejprve na Literární listy a později na Listy. V teoretické části se práce zaměřuje na fenomén kulturních časopisů, fungování cenzury i významným tématům, kterými periodikum ovlivnilo soudobý diskurz. V praktické částí pomocí kvalitativních metod - historicko-srovnávací analýzy a analýzy textů - shrnuje obsahové i grafické proměny periodika v jednotlivých etapách, složení rubrik a dává vše do kontextu s ostatními kulturními periodiky tehdejší doby. Součástí bakalářské práce je taktéž orálně-historický rozhovor s tehdejším vedoucím rubriky kulturní a umělecké kritiky týdeníku Vladimírem Karfíkem - jedním z posledních žijících redaktorů Literárních novin popisované doby. Ze závěrů vyplývá, že strukturálně se periodikum v průběhu zkoumaných tří let měnilo relativně málo, obsahové změny odpovídaly soudobému vývoji - zpřísňování či uvolňování tiskového dozoru. Unikátní interview s Vladimírem Karfíkem pak doplňuje některé detaily, které se neobjevují v odborné literatuře a současné publicistice. Rozhovor samotný je sondou do atmosféry...
|
| |
|
Mediální reflexe návratu režisérů 60. let do hrané filmové tvorby po vynucené tvůrčí pauze v době normalizace
Jílková, Alžběta ; Bednařík, Petr (vedoucí práce) ; Novotný, David Jan (oponent)
V této bakalářské práci je rozebírán rozsah a zejména způsob referování dobových médií o režisérech a jejich návratu do celovečerní hrané tvorby po vynucené tvůrčí pauze v době normalizace. Publikované články ve 4 vybraných denících a 3 týdenících jsou čerpány z bibliografií jednotlivých filmů, které vydal Národní filmový archiv. Jedná se o deníky Rudé právo, Mladá fronta, Lidová demokracie a Zemědělské noviny. Z filmových periodik je vzorek článků vybrán z časopisu Záběr, Kino a v malém množství i z časopisu Film a doba. Časové období je ohraničeno léty 1974 a 1979, v této době, dříve či později, zaznamenala návrat celá pětice vybraných režisérů, počínaje Věrou Chytilovou, Jiřím Menzelem, Hynkem Bočanem a konče Jurajem Jakubiskem a Františkem Vláčilem. Deníky publikovaly recenze spíše sporadicky, filmová periodika o českých a slovenských filmech pravidelně referovala formou reportáže, recenze, rozhovoru nebo několikařádkového avíza. Hodnocení režisérů a jejich filmů ze strany filmových kritiků záleželo na několika aspektech: na chování a současném postoji režiséra k socialistickému státu, na autorovi literární předlohy (pokud předlohou byl např. román), na tom, jak nově vzniklý film charakterizoval socialistickou společnost, také na smýšlení autora textu a výši oblíbenosti režiséra. Z analýzy článků...
|
|
Reprezentace vybraných socialistických a komunistických zemí v českém tisku v roce 2010
Javůrek, Karel ; Nečas, Vlastimil (vedoucí práce) ; Křeček, Jan (oponent)
Téma diplomové práce souvisí se zprávami v českém tisku, které se týkají vybraných socialistických a komunistických zemí. Charakteristikou práce jsou mediální specifika zemí se socialistickou (př. komunistickou) vládou v českém tisku. Teoretickým rámcem práce se staly teorie frankfurtské a birminghamské školy. Základem práce bude analýza stereotypů, týkajících se socialistických a komunistických zemí, v obsazích českých zpravodajských médií. Zjištění budou následně základem pro hloubkové rozhovory s pracovníky zpravodajských médií a pracovníky zastupitelských orgánů sledovaných zemí. Cílem práce je odhalit motivy a konstrukci stereotypů na úrovni produkce mediálních obsahů.
|
|
Pohádky Hanse Christiana Andersena v českých překladech
Koláčková, Anna ; Špirk, Jaroslav (vedoucí práce) ; Březinová, Helena (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá překlady pohádek Hanse Christiana Andersena do češtiny a jejich recepcí, a to v období 1948 až 1989. Po popisu historického kontextu a postavení dětské a překladové literatury v daném období následuje analýza vybraných pohádek, v rámci níž je zkoumán vliv kulturních a jazykových norem a literární tradice na překlad. Zvláštní pozornost je věnována cenzuře. Teoretický základ tvoří kapitola věnovaná životu a dílu Hanse Christiana Andersena, charakteristice jeho pohádek a jejich recepci a kapitola zabývající se specifiky překladu dětské literatury. Součástí práce je také bibliografie Andersenových pohádek vydaných knižně a bibliografie recenzí, monografií a článků o Andersenovi, jež vyšly mezi lety 1948 a 1989. Hlavní přínos práce lze spatřovat ve zmapování překladů v daném období a v analýze vlivu norem a cenzury na překlad. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Internet, nová média a informační politika v Uzbekistánu
Hametová, Michaela ; Šisler, Vít (vedoucí práce) ; Pekárek, Aleš (oponent)
Cílem práce je analýza informační politiky Republiky Uzbekistán, postihující období od 2. pol. 90. let do současnosti. Pozornost byla věnována zejména vývoji ICT a jejich podpoře ze strany státu. Popisovány a analyzovány jsou také možnosti přístupu k informacím, problematika restrikcí publikovaných informací a oblast cenzury. Teoretické znalosti byly propojeny s praktickými poznatky, získanými během realizované studijní cesty do Uzbekistánu. Během této studijní cesty byla provedena krátká průzkumná studie mapující, jak jsou internet a média všeobecně vnímána a využívána obyvateli Republiky Uzbekistán. Případová studie v závěru práce se pak snaží přiblížit využívání internetu a zejména tzv. nových médií nezávislými novináři z prostředí rádia Ozodlik, jež je součástí Radio Free Europe /Radio Liberty.
|
|
Zobrazení boha ve filmu
Duda, Miroslav ; Martínková, Libuše (vedoucí práce) ; Kropáček, Luboš (oponent)
Tato práce si klade za cíl systematicky zmapovat zobrazení Boha na filmovém plátně s hlavním důrazem na hollywoodskou produkci, neboť ovlivňuje celou západní kinematografii, od jejích počátků až do dnes. Systematicky popisuje různé způsoby zpracování tématiky s ohledem na dobový, kulturní a společenský kontext. Přibližuje vznik hlavních aspektů a východisek filmové cenzury, která je i v sekularizovaných společnostech značně ovlivněna náboženstvím. Popisuje metody a přístupy jednotlivých režisérů k látce.
|
|
Východoněmecká tisková agentura ADN
Francová, Pavla ; Končelík, Jakub (vedoucí práce) ; Trunečková, Ludmila (oponent)
Tato práce se věnuje vzniku a vývoji východoněmecké tiskové agentury Allgemeiner Deutscher Nachrichtendienst (ADN). Popsána je zde historie a hlavní vývojové změny a směřování této agentury v období od jejího vzniku v roce 1946 do začátku roku 1990. Součástí stěžejního textu o ADN je také kapitola věnující se spolupráci mezi východoněmeckou agenturou ADN a Československou tiskovou kanceláří ČTK. Tato práce přináší také stručný přehled dějin sovětské okupační zóny Německa a později Německé demokratické republiky (NDR) od roku 1945 do konce roku 1989. Součástí práce je kromě toho i pohled na mediální krajinu NDR, její hlavní rysy a charakteristiky. V této části je představen také sytém řízení a kontroly médií ve východním Německu ve druhé polovině 20. století.
|