|
The Polish model of the populist party: a new perspective on the populist radical right
Greger, Vojtěch ; Kofroň, Jan (vedoucí práce) ; Guasti, Petra (oponent)
The Polish model of the populist party: a new perspective on the populist radical right Master's thesis Bc. Vojtěch Greger Abstrakt Vzestup populistické radikální pravice (PRP), skupiny stran kritických vůči zavedeným normám západní liberální demokracie, v desátých letech, který se manifestoval například událostmi jako Brexit či převzetí Maďarska neliberálními silami, se stal předmětem značného zájmu ze stran akademiků i veřejnosti, byv vnímán s velkými obavami. Akademické studie PRP často vyvyšovaly nativistické prvky přítomné v rétorice těchto stran a apelům ekonomickým věnovaly značně méně času. V posledních několika letech se však v akademické sféře začala objevovat literatura poukazující na důležitost ekonomické deprivace v umocňování podpory stran PRP. Tato práce je založena na argumentu této literatury, že volební úspěchy PRP jsou velmi často taženy právě ekonomickou deprivací a nespokojeností, která z ní plyne. Tento argument je ilustrován analýzou volební podpory polské strany Právo a spravedlnost (PiS) ve volbách v letech 2015 a 2019 za použití regrese nejmenších čtverců (OLS) a geograficky vážené regrese (GWR). Naše výsledky ukazují, že strukturální ekonomické faktory, zejména podíl pracujících v primárním sektoru, jsou klíčovými prediktory podpory PiS. Těmito zjištěními podporujeme zjištění již...
|
|
Didaktické zpracování problémů současné demokracie pro výuku základů společenských věd
Záleský, František ; Dvořáková, Michaela (vedoucí práce) ; Fapšo, Marek (oponent)
Tato diplomová práce se věnuje problémům současné demokracie a jejich didaktickému zpracování pro výuku předmětu základy společenských věd na gymnáziích. Nejprve je rozebráno téma demokracie z několika různých úhlů pohledu a ty jsou vzájemně porovnávány, přičemž je částečně vycházeno i z učebnic, vzhledem k didaktickému zacílení práce. Následně je velký prostor věnován čtyřem vybraným problémům současné demokracie a několika různým pohledům na ně, přičemž vybranými problémy jsou nerovnosti, vzdělávání, populismus a epistemické znetvoření. Následuje analýza uchopení tématu v rámcových vzdělávacích programech pro gymnázia a na ni poté navazuje analýza zpracování tématu ve vybraných školních vzdělávacích programech čtyřech gymnázií, které jsou poté také z tohoto hlediska porovnány. V další podkapitole je rozebíráno, v jaké míře dostávají problémy současné demokracie prostor v učebnicích základů společenských věd pro střední školy a učebnice jsou mezi sebou porovnány. Bylo zjištěno, že v rámcových i školních vzdělávacích programech chybí kritický přístup, pojmenování problémů a jejich vtažení k současnosti. Druhá část práce obsahuje popsané návrhy čtyř vyučovacích hodin, které jsou zacíleny na zmíněné čtyři vybrané problémy a měly by částečně nahrazovat vzdělávací obsahy, které byly vyhodnoceny jako...
|
|
Významy slova populismus a jejich proměny v české politické debatě 2013-2021
Staněk, Jan ; Křeček, Jan (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent)
Diplomová práce "Významy slova populismus a jejich proměny v české politické debatě 2013-2021" se zabývá tím, jak bylo zobrazováno slovo populismus a slova od něj odvozená v českých médiích mezi lety 2013 a 2021, a sice se zaměřením na období politických kampaní před volbami do Poslanecké sněmovny PČR. V teoretické části práce jsou nejprve shrnuty hlavní koncepty, kterými se zabývá současné akademické bádání o tomto fenoménu, tedy teorie populismu jako tenké ideologie, politického diskurzu a sociokulturního fenoménu. Dále je představen dobový kontext zkoumaného období včetně hlavních politických aktérů, průběhu volebních kampaní a témat, které se během zkoumaného období objevovaly v politicko-mediální debatě. V metodologické části je představena použitá metoda výzkumu, tedy Berelsonova obsahová kvantitativní analýza, shrnuty jsou i její základní limity. Praktická část nejprve představuje samotný výzkum a jeho parametry, včetně předem stanovených hypotéz a výzkumné otázky, se kterými pracuje. Následně jsou představeny výsledky, které jsou konfrontovány s hypotézami a je hledána odpověď na výzkumnou otázku. Mezi hlavní zjištění praktické části práce patří odhalení rozporu mezi akademickými definicemi populismu a významy, které jsou mu přisuzovány v českých médiích. Dalším zajímavým získaným...
|
| |
| |
|
Populist Trends in Republican Presidential Nomination Acceptance Speeches
Benson, Sophie ; Shavit, Anna (vedoucí práce) ; Dvořák, Tomáš (oponent)
Bibliographic note BENSON, Sophie Elisabeth. Populist Trends in Republican Presidential Nomination Acceptance Speeches. Mater thesis. Charles University, Faculty of Social Sciences, Institute of Sociological Studies and Institute of Communication Studies and Journalism. Supervisor prof. Mgr. Anna Shavit, Ph.D. Abstract Populist rhetoric was quantified in all US Republican presidential nomination speeches between 1968 and 2020 utilizing Paul Taggat's model of Populism as an index to discern the viability of populist rhetoric as an effective campaign strategy in light of the shrinking core demographics of the Republican Party. The data found underscored the 2013 Growth and Opportunity Project conducted by the Republican National Convention (RNC) that the core demographics of the RNC were shrinking in electoral relevance and that the RNC was not persuasive with demographics that existed outside of their core constituency. This research showed that while populism is an everpresent phenomenon in RNC campaign rhetoric it is not sufficient in compensating for the depleting electoral strength that once guaranteed definitive electoral victories. Additionally, neither the degree of populism recorded in the speech nor in the audience response thereto correlates to the electoral outcomes. While populism is a powerful...
|
|
Svobodná strana Rakouska (FPÖ) a její evropská politika v letech 1986-2007
Ježková, Simona ; Kunštát, Miroslav (vedoucí práce) ; Mejstřík, Martin (oponent)
Diplomová práce "Svobodná strana Rakouska (FPÖ) a její evropská politika v letech 1986-2007" analyzuje více než dvacetileté období, ve kterém strana pod vedením Jörga Haidera zaznamenala velký ideologický posun. Od liberálního proevropského smýšlení se FPÖ zcela vzdálila. V devadesátých letech se ze strany stalo euroskeptické populistické hnutí blízké krajní pravici. Cílem práce je analyzovat, zda lze i v případě FPÖ aplikovat teorii akademiků Nicka Sittera, Paula Taggarta a Alekse Szczerbiaka, kteří se domnívali, že vliv na míru euroskepticismu má mimo jiné i účast na vládě. Podle nich v případě, že se euroskeptická strana podílí na vládě (je součástí vládní koalice nebo podporuje menšinovou vládu), se její rétorika stává umírněnější. Během sledovaného období byla Svobodná strana Rakouska ve vládní koalici hned třikrát. Zároveň se od roku 1986 udály významné události, prostřednictvím kterých lze pozorovat chování FPÖ. Jmenovitě: postoj ke vstupu do ES/EU, smlouvy upravující fungování EU, předsednictví v Radě EU v letech 1998 a 2006, volby do Evropského parlamentu a působení v něm a přístup k rozšiřování EU. Práce ukazuje, že i v případě FPÖ došlo k určitému zmírnění během účasti na vládě, a naopak ke značné radikalizaci rétoriky po návratu do opozice. Zajímavým jevem je však zjištění, že jsou zde...
|
|
Mass protests in Romania and France: a comparison of contemporary anti-establishment movements
Boudová, Kristina ; Bauer, Paul (vedoucí práce) ; Matějka, Ondřej (oponent)
Mass protests in Romania and France: a comparison of contemporary anti-establishment movements Autor: Kristina Boudová Abstrakt Tato práce porovnává dvě populistická společenská hnutí: Žluté vesty ve Francii a hnutí #rezist v Rumunsku, která vznikla jako reakce na politickou a ekonomickou nespokojenost. Hnutí se podobají ve své kritice elit, korupce a sociální nerovnosti, přičemž zmíněné elity definují odlišně. Prostřednictvím komparativní analýzy původu, cílů, strategií a výsledků těchto hnutí byly identifikovány podobnosti a rozdíly mezi oběma hnutími co se jejich populistických rysů týče. Zjištění vycházejí z komplexní povahy populismu jakožto politického fenoménu, který může v různých regionech a kontextech nabývat různé podoby.
|
|
Populismus jako ohrožení liberální demokracie a role médií
Němečková, Zuzana ; Agha, Petr (vedoucí práce) ; Urban, Michal (oponent)
Populismus jako ohrožení liberální demokracie a role médií Abstrakt Tato diplomová práce se věnuje pojetí populismu jako ideologie. V první části práci je nejprve analyzována hypotéza, podle které je populismus nebezpečím pro liberální demokracii a tato hypotéza je postupně demonstrována na jednotlivých aspektech liberální demokracie tak, jak ji definuje Andrew Heywood. Dále se věnuje i některým kritikům samotného koncept liberální demokracie jako je Carl Schmitt nebo Chantal Mouffe. Na příkladu článku belgické politoložky Chantal Mouffe pak vyvrací pojetím levicového populismu jako ,,dobrého" populismu. Poté se věnuje se i některým kritickým připomínkám Ivana Krasteva a Stephena Holmese nastíněné v jejich knize Vyúčtování: Světlo, které pohaslo. Další podkapitola se věnuje některým možným vysvětlením toho, proč lidé populisty volí - patří sem jednak krize reprezentace, dále jazyk užívaný populisty a nakonec touha po uznání. V poslední třech podkapitolách první části se věnuje třem různým zemím jako zástupcům třech různých druhů populismu, konkrétněji jde o Maďarsko (pravicový populismus), Španělsko (levicový populismus) a Českou republiku (technokratický populismus). Druhá část této práce se věnuje vlivu médií a jakými způsoby mohou média pracovat s vlastními texty. Poslední část práce se věnuje analýze...
|
|
The Polish model of the populist party: a new perspective on the populist radical right
Greger, Vojtěch ; Kofroň, Jan (vedoucí práce) ; Guasti, Petra (oponent)
The Polish model of the populist party: a new perspective on the populist radical right Master's thesis Bc. Vojtěch Greger Abstrakt Vzestup populistické radikální pravice (PRP), skupiny stran kritických vůči zavedeným normám západní liberální demokracie, v desátých letech, který se manifestoval například událostmi jako Brexit či převzetí Maďarska neliberálními silami, se stal předmětem značného zájmu ze stran akademiků i veřejnosti, byv vnímán s velkými obavami. Akademické studie PRP často vyvyšovaly nativistické prvky přítomné v rétorice těchto stran a apelům ekonomickým věnovaly značně méně času. V posledních několika letech se však v akademické sféře začala objevovat literatura poukazující na důležitost ekonomické deprivace v umocňování podpory stran PRP. Tato práce je založena na argumentu této literatury, že volební úspěchy PRP jsou velmi často taženy právě ekonomickou deprivací a nespokojeností, která z ní plyne. Tento argument je ilustrován analýzou volební podpory polské strany Právo a spravedlnost (PiS) ve volbách v letech 2015 a 2019 za použití regrese nejmenších čtverců (OLS) a geograficky vážené regrese (GWR). Naše výsledky ukazují, že strukturální ekonomické faktory, zejména podíl pracujících v primárním sektoru, jsou klíčovými prediktory podpory PiS. Těmito zjištěními podporujeme zjištění již...
|