| |
|
Languedoc-Roussillon
Grófová, Martina ; Kalfiřtová, Eva (vedoucí práce) ; Machleidtová, Silva (oponent)
Tématem bakalářské práce je francouzský region Languedoc-Roussillon nacházející se na jihu země. První část je zaměřena na daný region v rámci Francie a vymezuje jeho všeobecné charakteristiky. Následně jsou v práci popsána specifika cestovního ruchu a místa, která přivádí turisty z mnoha zemí. Velice důležitou součást práce tvoří kulturní antropologie, jejíž hlavním cílem je odhalit takové zvláštnosti regionu, díky kterým je Languedoc-Roussillon jedinečný.
|
|
Problems in Intercultural Communication Caused by Differences in Czech and English
Macasová, Hana ; Vít, Radek (vedoucí práce) ; Morgan, Craig Alan (oponent)
Problémy v interkulturní komunikaci způsobené odlišností angličtiny a češtiny Tato práce pojednává o interkulturní komunikaci a problémech, jež s sebou přináší. Autorka se zde zabývá historií a definicí interkulturní komunikace a problémy, které mohou vzniknout při komunikaci dvou různých kultur, velkou pozornost poté věnuje komunikaci Angličanů a Čechů, kde se zabývá nejen odlišností jazyků, ale také rozdílností v povaze těchto dvou kultur. Na základě výzkumu dotazníkovou metodou poté v praktické části porovnává dva různé vzorky českých vysokoškolských studentů angličtiny. Klíčová slova interkulturní komunikace, kultura, jazyk, komunikace, anglický jazyk, český jazyk, stereotypy, překážky, problémy
|
|
Komiksy časopisu Ohníček v letech 1968-1971: sémiotická analýza
Řezníková, Ivana ; Šoltys, Otakar (vedoucí práce) ; Klabíková Rábová, Tereza (oponent)
Práce se zabývá žánrem komiksu v časopise Ohníček v počátečním období normalizace: jeho vztahem ke světovým trendům, cílovou čtenářskou skupinou, mytologickými a ideologickými strukturami a způsobem vizuálního vyjádření. Jádrem práce je podrobná analýza jedenácti komiksů, které vycházely v Ohníčku v letech 1968-71 (ročníky 19-21). Na úrovni žánru se komiksy v Ohníčku výrazně přiblížily dobrodružným příběhům, které se těšily na přelomu let šedesátých a sedmdesátých velké popularitě, zároveň se ale původně "dospělý" výtvarný výraz značně přizpůsobil dětskému čtenáři. Tři z analyzovaných komiksů reprezentují komiksový seriál, kde epizody v jednotlivých číslech časopisu jsou vzájemně pevně provázány dobrodružnou narativní linií. Zbylých osm má charakter stripu, typově odpovídá gagu nebo bajce. U každého z komiksů je sledován jazyk, výtvarná stránka, způsob, jakým je artikulován děj, a distinktivní znaky, které titul odlišují jak od ostatních komiksů v listu, tak od žánrové klasiky. Jak grafická podoba komiksů, tak jejich narativní linie jsou ovlivněny faktem, že Ohníček je určen dětským čtenářům. Závěrem analýzy jsou obecná schémata týkající se typu hrdiny a podoby fikčního světa v závislosti na narativním typu a srovnání české komiksové tradice s podobou, k jaké žánr dospěl v evropském a americkém...
|
| |
|
Srovnání jazyka komunistické a nacistické propagandy v úvodnících a vybraných komentářových textech deníku Rudé právo (leden-červenec 1950) a deníku Venkov (srpen-prosinec 1941)
Bruner, Tomáš ; Šoltys, Otakar (vedoucí práce) ; Röhrich, Alex (oponent)
Tato bakalářská práce porovnává jazyk užitý v persuasivních textech propagujících komunistickou a nacistickou ideologii. Po stručném teoretickém úvodu se autor práce věnuje pojmům v jazyce obou řečí, které lze na základě vlastních i cizích poznatků označit za klíčové pro jazyk dané propagandy - pojmu "lid" v komunistické řeči a pojmu "národ" v nacistické řeči. Tato práce porovnává způsob a cíl užití těchto pojmů. Zkoumá jejich legitimizační účinek, jehož je dosahováno prostřednictvím racionalizace, narativizace a univerzalizace, zároveň se zabývá mytizací těchto pojmů v řeči daných propagand. Práce rovněž zkoumá, s jakými dalšími pojmy a jakým způsobem jsou tyto klíčové pojmy spojovány. Autor vychází z poznatků komunistické řeči, kterou považuje za doposud podrobněji popsanou, s nimi poté konfrontuje získané poznatky o řeči nacistické.
|
|
Tabu a noa v komunikaci. Realizace jazykových tabu v tištěných médiích
Junková, Anna ; Chejnová, Pavla (vedoucí práce) ; Janovec, Ladislav (oponent)
1 ABSTRAKT Tabu a noa v komunikaci. Realizace jazykových tabu v tištěných médiích. Tato diplomová práce se zabývá problematikou tabu a noa v jazyce a komunikaci. Jádrem této práce je identifikace základních tabuových témat v současné společnosti a způsobů jejich jazykové realizace v tištěných médiích. V teoretické části této práce je nejprve vysvětlena podstata termínů tabu, noa, komunikace a jazyková tabu s ohledem na vzájemný vztah těchto pojmů. V empirické části jsou následně vymezena tabuová témata vyskytující se v konkrétních textech deníků Mladá fronta DNES a Blesk a časopise Rytmus života a způsoby jejich jazykového uchopování. Práce se zaměřuje především na projevy řečových omezení v lexikálním plánu jazyka.
|
|
Jazykový humor v reklamě
Čimingová, Radka ; Holanová, Radka (vedoucí práce) ; Janovec, Ladislav (oponent)
Název práce: Jazykový humor v reklamě Autor: Radka Čimingová Katedra (ústav): Katedra českého jazyka a literatury Vedoucí diplomové práce: PhDr. Radka Holanová, Ph.D. Abstrakt: Předkládaná práce se zabývá lingvistickou analýzou prostředků koncipujících humor v tištěné reklamě. Analýza jazykového humoru vychází z vybraného reklamního vzorku, v němž byly vyhledávány, kategorizovány a blíže specifikovány dílčí jazykové prostředky. Humor je pojímán jako hra s jazykem, která je vystavěna na aktualizaci, změně, záměrném porušování zavedených pravidel, nesourodosti i na vztahu jazyka k mimojazykové skutečnosti. Tato hra ústící v komické vyznění sdělení se týká významu i grafické podoby dílčích jazykových prostředků, využití různých variet slovní zásoby, mezitextového navazování i vztahu slova a obrazu. Práce postihuje všechny tyto aspekty jazykové hry, stejně jako teoreticky vymezuje kontext, v němž k této hře dochází, respektive specifikuje základní pojmy vážící se k tématu, tj. reklamu a humor. Klíčová slova: reklama, humor, jazyk
|
|
Jazyk a etnicita na Balkáně a v Británii
Blažek, Jan ; Uherek, Zdeněk (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent) ; Brouček, Stanislav (oponent)
Cílem této práce je přispět k popisu etnického vědomí v oblasti Balkánu a Velké Británie, a to pomocí studia etnické inkluzivity (překračování etnických hranic) a etnické exkluzivity (posilování výše zmíněných hranic). Autor vycházel z klasické definice národa od Benedicta Andersona (národ = myšlené společenství), a proto si za vlastní předmět svého studia zvolil jazyk (respektive jazyky zkoumaných oblastí), jakožto oblast, v níž se manifestuje myšlení. Ve třech kapitolách se věnoval nejprve strukturálnímu a lexikologickému aspektu jazyka, potom aspektu terminologickému (studium významu a etymologie etnonym) a nakonec aspektu textologickému (studium národních mýtů a jazyka, v němž jsou předávány z generace na generaci). Výše popsané bádání vedlo k jasnému závěru, že zatímco angličtina (v nespolední řadě díky své gramatické přímočarosti a lexikologickému bohatství) je mluvčími jiných mateřských jazyků v Británií vnímána jako výrazně inkluzivní (ať už jde o příslušníky autochtonních menšin či imigranty), na Balkáně jsou naopak jazyky pojímány jako výlučný majetek té či oné etnické skupiny, což vede dokonce i k řízenému vytváření umělých rozdílů mezi nimi. Britský přístup přitom očividně podněcuje kvalitnější interetnické soužití. Tyto závěry potvrzuje i studium etnonym (nejinkluzivnějším ze všech...
|
|
Jazyk a totalitarismus
Váňa, Tomáš ; Mlejnek, Josef (vedoucí práce) ; Kučera, Rudolf (oponent)
Diplomová práce Jazyk a totalitarismus se zabývá vztahem mezi těmito dvěma fenomény. Na základě myšlení autorů zabývajících se totalitarismem formuluje svou vlastní definici totalitarismu. Představuje teorii komunikace Karla Wolfganga Deutsche a na jejím základě poukazuje na úzký vztah mezi komunikací a politickými systémy, konkrétně mezi jazykem a totalitarismem. Jazyk je nahlížen především na pozadí myšlení Ferdinanda de Saussure a Ludwiga Wittgensteina. Totalitní jazyk je vysvětlen zejména užitím Orwellova jazyka newspeak z 1984. Praktická analýza vybraného vzorku Rudého práva z období komunistického režimu v Československu v letech 1948-1989 ukazuje jeho projevy v reálné aplikaci. V závěru práce je jako příklad totalitních tendencí v liberálních demokraciích představen fenomén politické korektnosti.
|