| |
|
Klima školní třídy v alternativní a tradiční škole
Kubátová, Tereza ; Komárková, Tereza (vedoucí práce) ; Tvrzová, Ivana (oponent)
Předmětem diplomové práce je klima třídy v alternativní a tradiční škole. Diplomová práce je členěna na teoretickou a praktickou část. V teoretické části se věnuji vysvětlení základních pojmů týkajících se tématu. Dále se práce zabývá metodami diagnostiky třídního klimatu. Praktická část je tvořena výzkumem, který je realizován ve třídách škol alternativního a tradičního typu. Výzkum má kvantitativní charakter a jeho výzkumným nástrojem je dotazník. Praktická část je koncipována jako porovnání třídního klimatu mezi třídami obou typů škol. Cílem práce je porovnat třídní klima v alternativní a tradiční škole a interpretovat zjištěná data.
|
|
Adaptační kurz jako forma prevence šikany
Smyčková, Barbora ; Lánský, Ondřej (vedoucí práce) ; Hlaváčková Fleischerová, Andrea (oponent)
Diplomová práce je založena na prezentování adaptačních kurzů jako formy primární prevence šikany ve školní třídě. Konkrétně se práce zabývá metodikou adaptačních kurzů poskytovaných Agenturou Wenku s. r. o., které kladou důraz na nastartování procesů důležitých pro zdravé fungování třídy a bezpečné sociální klima. Pozitivní klima, které je na kurzech vytvářeno, tak přispívá k minimalizaci konkrétního rizikového chování, kterým je v tomto případě právě šikana. V první části práce je představena problematika šikany ve školním prostředí, formy její prevence a důležitost pozitivního sociálního klimatu ve třídě pro funkčnost preventivních programů, mezi které adaptační kurz patří. Samotná metodika adaptačních kurzů Agentury Wenku s. r. o. je detailně popsána v části druhé. Práce popisuje konkrétní didaktické postupy a jednotlivé specifické hry, které agentura v programu využívá, včetně Zpětné vazby - reflektivní metody, díky které se adaptační kurzy odlišují od kurzů nabízených konkurenčními organizacemi. Poslední pasáž rozebírá výsledky stručného dotazníkového šetření postojů pedagogů ke zpracovávanému tématu. KLÍČOVÁ SLOVA adaptační kurz, šikana, prevence, adaptace, rizikové chování, třídní klima, teambuilding
|
|
Rozvoj dovednosti sebehodnocení žáků od 1. do 2. ročníku ZŠ
Durníková, Radka ; Spilková, Vladimíra (vedoucí práce) ; Tomková, Anna (oponent)
Diplomová práce má teoreticko-výzkumný charakter. Teoretická část je zaměřena na prezentaci poznatků z oblasti školního hodnocení a sebehodnocení žáků, vymezuje základní pojmy, typy, formy a funkce hodnocení a sebehodnocení, soustředí se především na možnosti a strategie rozvoje dovednosti sebehodnocení žáků na počátku školní docházky. Ve výzkumné části jsou formulovány cíle, výzkumné otázky a metody zkoumání. Jsou prezentovány výsledky výzkumu zabývajícího se dlouhodobým mapováním rozvoje dovednosti sebehodnocení žáků od počátku 1. do poloviny 2. ročníku základní školy. Část výzkumu je věnována konkrétním strategiím třídního učitele pozorovaných žáků, které pozitivně ovlivňují rozvoj dovednosti sebehodnocení žáků, a možnosti zapojení rodičů do procesu rozvoje sebehodnocení jejich dítěte při společných konzultacích mezi učitelem, žákem a rodiči.
|
|
Sociální status integrovaného žáka s Aspergerovým syndromem v třídním kolektivu
Ondráčková, Kamila ; Hájková, Vanda (vedoucí práce) ; Zemková, Jaroslava (oponent)
Cílem této diplomové práce je zmapovat oblast sociálního začlenění žáků s Aspergerovým syndromem do třídních kolektivů běžných základních škol. Teoretická část je založena na analýze dostupné odborné literatury, vztahující se k tématu práce. Věnuje se definování diagnózy Aspergerův syndrom a jejím projevům, pojmu integrace se zaměřením na integraci žáka s Aspergerovým syndromem a dále termínu klima třídy a možnostem jeho diagnostiky a rozvoje. V praktické části, která vychází z poznatků části teoretické, se potom autorka zabývá analýzou sociálního statusu integrovaných žáků s Aspergerovým syndromem. Sociometrické techniky jsou zde zkombinovány s projektivní metodou a obojí je doplněno vlastním dotazníkem pro pedagogické pracovníky a kvalitativními postupy, především rozhovory s pedagogy a pozorováním ve třídě. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Šikana v praxi: školní třída očima žáků, učitelů a rodičů
Titmanová, Michaela ; Viktorová, Ida (vedoucí práce) ; Pavlas Martanová, Veronika (oponent) ; Janošová, Pavlína (oponent)
Cílem výzkumu bylo představení dynamického a živého obrazu šikany, obrazu třídy, která je zasažena šikanou. To znamená tedy vymezit podobu šikany ve třídě na druhém stupni základní školy, tak jak byla ve dvou podobných případech zachycena, její vývoj a postupy řešení na různých úrovních. To znamená i zkoumání fenoménu vyčleňování z třídního kolektivu, zjišťování pohledů žáků, rodičů a učitelů ve vzájemném systémovém a časovém propojení. Jako metody sběru dat bylo použito pozorování a vedení výzkumného deníku, dotazníky, skupinové a individuální polořízené rozhovory. Jednalo se o smíšenou metodologii. Za základní rámec tohoto výzkumu byl zvolen etnografický přístup, kdy výzkumník jeden školní rok navštěvoval dvě základní školy. Výsledky zkoumání ukázaly, že zásadní je správná kvalifikace toho, co se ve třídě děje, resp. přiznání věci tak, jak ve skutečnosti je, je lepší varianta, než mlžení a předstírání, že jsou věci v pořádku. Dále se na základě výsledků lze domnívat, že klima ve třídě je dáno celkovým klimatem ve škole, což má vliv i na následné řešení vzniklého problému. Ukázalo se, že na klima školy, potažmo třídy mají znační vliv rodiče. V neposlední řadě nás výsledky vedou k tvrzení, že šikana je potenciálně přítomna v každém třídním kolektivu a skrze tuto optiku bychom měli k třídním...
|
|
Rozvoj dovednosti sebehodnocení žáků od 1. do 2. ročníku ZŠ
Durníková, Radka
Rigorózní práce má teoreticko-výzkumný charakter. Teoretická část je zaměřena na prezentaci poznatků z oblasti školního hodnocení a sebehodnocení žáků, vymezuje základní pojmy, typy, formy a funkce hodnocení a sebehodnocení, soustředí se především na možnosti a strategie rozvoje dovednosti sebehodnocení žáků na počátku školní docházky. Ve výzkumné části jsou formulovány cíle, výzkumné otázky a metody zkoumání. Jsou prezentovány výsledky výzkumu zabývajícího se dlouhodobým mapováním rozvoje dovednosti sebehodnocení žáků od počátku 1. do poloviny 2. ročníku základní školy. Část výzkumu je věnována konkrétním strategiím třídního učitele pozorovaných žáků, které pozitivně ovlivňují rozvoj dovednosti sebehodnocení žáků, a možnosti zapojení rodičů do procesu rozvoje sebehodnocení jejich dítěte při společných konzultacích mezi učitelem, žákem a rodiči. KLÍČOVÁ SLOVA školní hodnocení sebehodnocení popisný jazyk klima třídy strategie pro rozvoj dovednosti sebehodnocení konzultace učitel - žák - rodiče (tripartita)
|
|
Sociálně emocionální klima školní třídy
Kolůchová, Regina ; Hejlová, Helena (vedoucí práce) ; Horská, Petra (oponent)
Diplomová práce se věnuje problematice sociálně emocionálního klimatu školní třídy prvního stupně základní školy, jejímž žákem je dítě se speciálními vzdělávacími potřebami. Teoretická část se zaměřuje na vývoj vztahů mezi aktéry třídního klimatu a na tvoření příznivého klimatu školní třídy se všemi pozitivními znaky. Dále pojednává o narušení klimatu školní třídy žákem se speciálními vzdělávacími potřebami a tím i o kompetenci učitele potřebnou při péči o klima třídy, dále o možných způsobech diagnostiky, intervence a možnostech odborné podpory. Praktická část zprostředkovává náhled deseti třídních učitelů dvou vybraných základních škol na míru ovlivňování třídního klimatu žákem se speciálními vzdělávacími potřebami, který navštěvuje jejich třídu. Cílem výzkumného šetření bylo zjistit, zda je klima školní třídy výrazně ovlivňováno přítomností žáka se speciálními vzdělávacími potřebami a vyvolává-li potřebu speciální péče o klima třídy. Polostrukturovanými rozhovory s učiteli bylo zjištěno, že k dosažení výchovně vzdělávacích cílů je nezbytné vytvářet příznivé klima třídy a to udržovat nebo zlepšovat podle vědomostí a zkušeností učitele s možností, že bude spolupracovat s asistentem pedagoga. Z rozhovorů dále vyplynulo, že žáci se speciálními vzdělávacími potřebami nejsou vnímáni jako narušitelé...
|
|
Rozvoj prosociálního chování v mateřské škole prostřednictvím aktivit zaměřených na rozvoj čtenářství
Tomanová, Veronika ; Laufková, Veronika (vedoucí práce) ; Novotná, Kateřina (oponent)
Tato diplomová práce je zaměřena na rozvoj prosociálního chování v mateřské škole prostřednictvím čtenářské pregramotnosti. Teoretická část objasňuje pojmy vztahující se k tématům rozvoje prosociálního chování v mateřské škole, čtenářské gramotnosti a pregramotnosti. Dále stručně uvádí rozdíly mezi heterogenním a homogenním uspořádáním třídy dle věku v mateřské škole a zaobírá se i tématem klimatu školy a třídy. Cílem praktické části bylo popsat, jakým způsobem konkrétní mateřská škola rozvíjí prosociální chování dětí prostřednictvím čtenářské pregramotnosti. V průběhu celého školního roku byly sestaveny konkrétní aktivity, zrealizovány ve věkově heterogenní třídě jednotřídní mateřské školy, zreflektovány a doplněny o možnosti další práce s danou aktivitou. K reflexi byla využita metoda rozhovoru, pozorování a sebereflexe. Děti účastí na aktivitách rozvíjely své prosociální chování a vztah ke čtení. Po prostudování odborné literatury byl pro výzkum v praktické části vytvořen dotazník pro rodiče, který zjišťoval, zda a v jakých oblastech má tento mateřskou školou zvolený způsob rozvoje čtenářské pregramotnosti pozitivní vliv na vztahy ve třídě a klima mateřské školy jako celku. Ukázalo se, že rodiče si ne vždy uvědomují, že rozvojem čtenářské pregramotnosti je možné ovlivňovat i klima a vztahy ve...
|
|
Faktory psychosociálního klimatu školní třídy na 1. stupni ZŠ
MONČEKOVÁ, Hana
Diplomová práce má za cíl představit problematiku klimatu školní třídy na 1. stupni základní školy. Klima třídy je složitým jevem i procesem a podléhá mnoha vlivům, které jsou blíže popsány v teoretické části této práce. Stěžejní roli v utváření a ovlivňování klimatu má podle odborné literatury učitel. Právě na učitele je cílena praktická část ? ta představuje výsledky rozhovorů vedených se zkušenými pedagožkami prvního stupně základní školy. Z výsledků vyplývá, jak oslovené učitelky definují pojem klima třídy, jakým způsobem ho diagnostikují a dále rozvíjejí. Učitelky také popisovaly klima svých současných tříd a jejich názory byly porovnávány s výsledky dotazníkového šetření, které přineslo pohled na klima očima žáků. Tato práce je součástí projektu GAJU 154/2016/S ?Připravenost studentů a čerstvých absolventů PF JU na řešení výchovných problémů žáků.?
|