|
Obraz médií/novinářství v české próze 60. let
Turková, Barbora ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Köpplová, Barbara (oponent)
Diplomová práce se zabývá zobrazováním médií a novinářství v české próze šedesátých let dvacátého století. Právě šedesátá léta jsou z pohledu na celé období vlády komunistického režimu v Československu dobou uvolňování politických a společenských poměrů, což se odrazilo i v literatuře. Cílem této práce je jednak ukázat obraz médií a novinářství v české próze v daném období v rámci širší geneze zobrazování médií v české literatuře a zároveň vzhledem k zasazení do historického společenského a kulturního kontextu šedesátých let. Následně prostřednictvím obsahové a textové analýzy vybraných dobových děl zobrazujících mediální tematiku ukázat, jak je v jednotlivých dílech mediální prostředí popsáno, jak jsou vykresleny postavy pracovníků mediálních institucí a jejich fungování, jaké je dobové vnímání novinářské profese ze strany společnosti a jak v dobovém kontextu na sebe nazírají sami novináři.
|
|
Ochrana osobnosti dítěte v tradičních médiích
Henzlová, Sandra ; Benda, Josef (vedoucí práce) ; Connelly Kohutová, Radka (oponent)
Práce pojednává o ochraně osobnostních práv v tradičních médiích. Ochranu osobnosti zakotvuje Listina základních práv a svobod, podstatnou částí této práce je však popis, jak ochranu osobnosti chápe občanský zákoník, neboť je základním pramenem, ze kterého ochrana osobnosti v českém právním řádu vychází. Další podstatná část práce se týká i jiných předpisů, především trestního zákoníku, který také pamatuje na ochranu osobnosti. V souvislosti s ochranou osobnosti se práce zaměřuje na judikaturu, která se zaměřuje především na děti. Na základě judikatury pak přináší pohled na novinářskou práci, co se týče informování o nezletilých, z pohledu soudů, které neustále upozorňují, že jedním z hlavních úkolů společnosti je chránit nezletilé děti při jejich vývoji. V případech, kdy veřejný zájem převyšuje zájem dítěte, je zásah do osobnostního práva oprávněný. Je však nutné, aby novinář v takovýchto situacích přemýšlel, do jaké míry je zásah opodstatněný. Práce také uvozuje základní pojmy, které se ochrany osobnosti dítěte, médií a sociálních sítí týkají. K zásahům do osobnostních práv nedochází pouze v tradičních médiích, ale také na sociálních sítích, kde platí obdobná pravidla jako v tradičních médiích. Je proto nutné myslet na to, že i v prostoru internetu musíme myslet na stejná pravidla, kterými se máme...
|
|
Portrayal of Journalists in Netflix' Series "House of Cards"
Linhart, Tomáš ; Sehnálková, Jana (vedoucí práce) ; Szobi, Pavel (oponent)
Tato diplomová práce se věnuje současné americké popkultuře, konkrétně seriálu House of Cards. Analytická část práce je zaměřena na reprezentaci mediální reality v prvních dvou řadách seriálu. Zkoumá věrohodnost či zkreslení vybraných postav a modelových situací na základě třinácti výzkumných rozhovorů s českými i americkými novináři, které byly provedeny v průběhu března, dubna a května 2020. V první části práce je rozebrána důvěra veřejnosti v média, vliv popkultury na masovou společnost, specifika a etika investigativní žurnalistiky a obecně zobrazení médií v kinematografii. Ve druhé části následuje samotná analýza provedených výzkumných rozhovorů. Hlavním cílem výzkumu bylo zhodnotit věrohodnost zobrazení novinářů v seriálu, vedlejší výzkumná otázka mířila na to, jakým způsobem může jisté zobrazení novinářů v popkultuře teoreticky ublížit reálným novinářům. Nejdůležitějším přínosem této práce jsou originální a mnohdy nesouhlasné náhledy českých a amerických novinářů na seriál jako takový a na zobrazení novinářů. Výsledky výzkumu prokazují, že vnímání etického novinářského chování je výlučně individuální záležitostí, v níž se ukazuje, že aspekty jako národnost, pohlaví, zkušenosti či zaměření nehrají příliš důležitou roli. Výzkumné otázky však i přesto mohou být relativně jednoznačně...
|
|
Obraz redaktorské práce v českých seriálech natočených po roce 2000
Střihavková, Klára Sofie ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Bednařík, Petr (oponent)
Práce se zaměřuje na analýzu mediálního obrazu novináře a redakční práce v českých seriálech natočených po roce 2000. Prostřednictvím kvalitativní narativní analýzy si klade za cíl interpretovat zachycení postav redaktorů a stereotypů, které s sebou tyto postavy přináší. V teoretické části práce čtenář získává orientaci v problematice několika tematických oblastí. Jsou zde vymezeny základní pojmy k pochopení tématu, především pak koncepty konstrukce reality a mediální reprezentace. Teoretická část také vymezuje novinářskou profesi a žánr seriál. V praktické části je analyzováno, jakým způsobem vybrané vzorky reprezentují profesi novináře. Zkoumanými seriály jsou Dokonalý svět (TV Nova, 2010), Reportérka (ČT, 2015) a Redakce (TV Nova, 2004). Práce zkoumá, jak tyto seriály reflektují práci redaktora, hierarchii a fungování redakce, novinářské postupy, gender a životní styl žurnalistů.
|
| |
|
Porovnání postavení novináře v americké a české audiovizuální popkultuře
Svoboda, Martin ; Láb, Filip (vedoucí práce) ; Malý, Radek (oponent)
Cílem této diplomové práce je porovnat užití novináře coby postavy v české a americké audiovizi, primárně kinematografii. Práce podle očekávání zjišťuje jednak, že česká kinematografie se nemůže svým objemem srovnávat s tou americkou. A jednak, že odlišná historie vedla ke zcela odlišné pozici novináře v kultuře a populární kultuře v českých zemích. Práce se snaží představit oba systémy a hledat důvody absence novinářské postavy v české kinematografii. Také zkoumá způsob, jímž kinematografie vůbec dokáže komunikovat a jaké nároky na ni při kladení naší výzkumné otázky klást. Práce se obšírněji věnuje proměně novinářské profese v žánr a archetyp v americké mainstreamové kinematografii. Ambicí práce, jež porovnává v mnoha ohledech přítomnost s absencí, je popsat prostor, v němž se sledovaná přítomnost i nepřítomnost odehrává.
|
|
Novinář jakožto digitální nomád
Andresková, Marie ; Hanzal, Jaromír (vedoucí práce) ; Jirků, Jan (oponent)
Předložená diplomová práce se zabývá digitálním nomádstvím (moderním způsobem práce na dálku, umožněným zejména existencí internetu a sociálních sítí) a implikacemi tohoto fenoménu pro žurnalistické prostředí a fungování médií. V českém prostředí je tato problematika probádána dosud jen málo, navíc se digitální nomádství s ohledem na rychlý technologický rozvoj mediálního prostředí na internetu nadále rychle mění. Autorka chtěla předloženou diplomovou prací tuto mezeru doplnit, a to jak teoreticky, tak primárním výzkumem. Prostřednictvím rozhovorů s konkrétními digitálními nomády (zejména Čechy a Češkami) se snaží zodpovědět základní otázky, týkající se toho, jak se vlastně dotyční digitálními nomády stali, jejich motivace, specifik jejich práce a v neposlední řadě toho, zda je možné se jako digitální nomád - žurnalista vlastně vůbec uživit. Koncept digitálního nomádství práce nejprve podchycuje teoreticky, a to jak obecně, v kontextu technologického rozvoje mediálního prostředí (nová média a formáty) a změn napracovním trhu v žurnalistickém prostředí, tak specificky z hlediska teorie médií. Konkrétně analyzuje digitální nomádství v kontextu technologické konvergence a hybridizace médií. Zejména se na základě dostupné, hlavně zahraniční literatury pokouší pojem a koncept digitálního nomáda a nomádství vůbec...
|
|
Jaroslav Hašek - autor krátkých próz, publicista a politik
Felenda, Šimon ; Novotný, David Jan (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Diplomova prace rozebira a komparuje tri zivotni a spolecenske role jednoho z nejznamejsich spisovatelu ceske literatury Jaroslava Haska. Konkretne se jedna o roli povidkare, novinare a politika. Jejich prolnuti i odlisnosti ma prace rozebira ve vztahu doboveho i Haskova osobniho vyvoje a kontextu. Rozbor je rozlozeny do vicero casti a snazi se na Haska nahlizet z ruznych rovin. Konkretne se jedna o autorovu historickou genezi, dale pak o naratologicky rozbor povidek, a nakonec o obsahovou analyzu spojenou s poukazanim na jazykove prostredky Jaroslava Haska.
|
|
Advokátská žurnalistika na příkladu Jakuba Patočky
Davidová, Adéla ; Moravec, Václav (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá takzvanou advokátskou žurnalistikou, kterou se v českém mediálním prostředí snaží přiblížit na příkladu novináře, sociologa, bývalého ekologického aktivisty a člena dvou politických stran - ČSSD a Strany zelených - Jakuba Patočky. Práce dává advokátskou žurnalistiku do kontextu s ostatními typy novinářských rolí a pojetím žurnalistiky v liberálně demokratických společnostech. Výzkumnou metodou práce je hloubkový polostrukturovaný rozhovor, který zkoumá především Patočkovo vnímání žurnalistiky a politiky a jejich vzájemné prolínání. Text se zaměřuje především na období od roku 2003, kdy Patočka vstoupil do Strany zelených, do roku 2017, kdy brněnská sociální demokracie rozhodla o jeho vyloučení ze strany. Práce je rozdělená na Patočkovu novinářskou a politickou kariéru. Novinářské kapitoly jsou věnované jeho působení v časopise Poslední (později Sedmá) generace, Literárních novinách a Deníku Referendum. Jedna kapitola pak popisuje jeho úlohu v takzvané kuřimské kauze. V části věnované Patočkovu politickému angažmá jsou zmíněné volby do Evropského parlamentu 2004, ve kterých Patočka kandidoval jako lídr Strany zelených, jeho pokus o reformu Strany zelených spolu s Janem Beránkem nebo Patočkovo vyloučení z ČSSD kvůli organizaci referenda o poloze brněnského hlavního nádraží.
|
|
The Slovak government crisis in 2018
Šedivý, Jakub ; Brunclík, Miloš (vedoucí práce) ; Mlejnek, Josef (oponent)
Anotácia Pravidelná interakcia vlády a prezidenta Slovenskej republiky s cieľom ovplyvniť verejnú mienku zohrala v spoločnosti taktiež dôležitú úlohu počas daného obdobia. Časté absurdné obvinenia a útoky na jednotlivých predstaviteľov slovenskej politickej scény začali vyvolávať mnoho podozrení a otázok. Snaha o ovplyvnenie verejnej mienky bola prioritou všetkých vládnych predstaviteľov, vrátane samotného prezidenta. Cieľom mojej bakalárskej práce je prispieť s využitím relevantných informácií k objasneniu problematiky, zhodnoteniu celej situácie - rekonštrukcia a vývoj krízy z pohľadu prezidenta. Podstatou práce je analýza postupov prezidenta, najmä rozdiely medzi skutočnými právomocami, ktoré vyplývajú z Ústavy Slovenskej republiky a praxou, pretože dôležitú úlohu v spoločnosti počas krízy zohral aj prezident. Výskumnou otázkou teda je zistiť, akú úlohu zohral sám prezident v danej kríze, či prekračoval svoje ústavné právomoci a porušoval ústavné zvyklosti, alebo naopak, jeho jednanie bolo celkom v súlade s ústavnými právomocami a zvyklosťami.
|