|
Homeostáza železa u malárie
Wernerová, Klára ; Šuťák, Róbert (vedoucí práce) ; Voleman, Luboš (oponent)
Ačkoliv je malárie značně zkoumaným infekčním onemocněním, stále s ní nedokážeme dostatečně účinně bojovat, o čemž vypovídá poměrně vysoký počet nakažených. Existuje sice množství antimalarik, nicméně na řadu z nich vzniká rezistence, proto je třeba vyvíjet nová, účinnější léčiva. Jednou z možností je zacílit na parazitův metabolismus železa, esenciálního prvku všech organismů. Železo se účastní syntézy DNA, dýchání a výroby energie. Funguje jako kofaktor ribonukleotid reduktázy, metaloproteinů s FeS klastry nebo hemem. Během infekce musí paraziti s hostitelem bojovat o potřebné látky, a tedy také o železo. Mechanismus příjmu nebo vylučování železa u původce malárie není zatím zcela jasný, jsou známé pouze 2 transportéry železa a již nyní je zřejmé, že jich musí být více. Parazit rodu Plasmodium tráví velké množství hemoglobinu, který je následně degradován na volný hem a denaturovaný globin. Volný hem je však pro buňku toxický. Plasmodium se toxicitě volného hemu brání tvorbou chemicky inertního hemozoinu. Tento unikátní mechanismus ochrany před toxicitou volného hemu je pro Plasmodium i ostatní krevní parazity velice výhodný, protože ho však nesdílí se svým hostitelem, stává se rovněž výhodným cílem pro léčiva. Další možností chemoterapie je použití chelátorů železa. Chelátory vykazují dvojí...
|
|
The Effects of Different Malaria Prevention Measures: Panel Data Analysis
Pavelková, Adéla ; Pertold-Gebicka, Barbara (vedoucí práce) ; Bryndová, Lucie (oponent)
Hlavním cílem této diplomové práce je prozkoumat téma preventivních opatření proti malárii. Konkrétně se tato práce snaží identifikovat, která preventivní opatření jsou účinná a jak jsou tato opatření rozdistribuována po světě. Vzhledem k omezenému počtu finančních prostředků je pro mezinárodní organizace důležité vědět, zda jsou tyto prostředky vynaloženy efektivně. Tato práce využívá manuálně sestavených dat ze Světové zdravotnické organizace pro všechny státy, které jsou ohroženy malárií během let 2001 až 2018. Pro účely práce jsou zde využité metody regresní analýzy pro panelová data včetně využití robustní standardní chyby, bootstrapová metoda a shluková analýza. Výsledky ukázaly, že obecně nejúčinnějším opatřením jsou insekticidní spreje, kombinace insekticidních sprejů a sítí impregnovaných insekticidem a rychlé imunochromatografické testy. Efekt populace žijící v zemědělských oblastech byl také signifikantní. Pro Africké země je navíc velmi důležitým faktorem hrubý domácí produkt. Bootstrapová analýza potvrdila naše výsledky. Obecně jsou však sítě impregnované insekticidem používané stále nejvíce. Pomocí shlukové analýzy jsme zjistili, že ne všechny státy na jednom kontinentu procházejí podobnou malarickou situací a v diplomové práci jsme zdůraznili několik států, na které by se organizace...
|
|
Development of insecticides inhibiting acetylcholineseterase
Mányová, Brigita ; Vopršalová, Marie (vedoucí práce) ; Maixnerová, Jana (oponent)
Univerzita Karlova Farmaceutická fakulta v Hradci Králové Katedra farmakológie a toxikológie Študentka: Brigita Mányová Školiteľ: PharmDr. Marie Vopršalová, CSc. Školiteľ-špecialista: PharmDr. Vendula Hepnarová, Ph.D. Názov diplomovej práce: Vývoj insekticídov inhibujúcich acetylcholínesterázu Škodný hmyz spôsobuje problémy a škody po celom svete. Sú vektormi závažných chorôb, ako napríklad malária, horúčka dengue, žltá zimnica, ochorenie spôsobené vírusom Zika a ochorenie chikungunya. Spôsobujú obrovské škody na poľnohospodárskych plodinách a znepríjemňujú každodenný život v obytných priestoroch. Cieľom tejto diplomovej práce bolo in vitro testovanie vybraných zlúčenín zo skupiny bis-isochinolíniových a bis-pyridíniových inhibítorov acetylcholínesterázy ako potenciálnych insekticídov. Ďalším cieľom bolo taktiež vytvoriť vzťahy medzi štruktúrou a účinkom. Hodnotila sa schopnosť týchto zlúčenín inhibovať ľudskú (hAChE), aj mušiu acetylcholínesterázu (MdAChE). Používala sa modifikovaná spektrofotometrická Ellmanova metóda. Získali sa hodnoty polovičnej inhibičnej koncentrácie (IC50) pre oba enzýmy a následne sa vypočítali indexy selektivity (SI). Za najnádejnejšie sa považovali zlúčeniny, ktoré mali IC50 v mikromolárnom, alebo nanomolárnom rozmedzí a vykazovali selektivitu voči MdAChE. Počas...
|
|
Parazité způsobující ptačí malárii a jejich přenašeči
Synek, Petr ; Munclinger, Pavel (vedoucí práce) ; Hypša, Václav (oponent) ; Široký, Pavel. (oponent)
Parazity způsobující ptačí malárii řadíme mezi Haemosporida, která představují monofyletickou skupinu dixenních protist patřících do kmene Apicomplexa. Jejich nepohlavní množení probíhá v obratlovčím mezihostiteli a ke vzniku gamet a sporogonii dochází v krevsajícím dvoukřídlém hmyzu, který je tudíž konečným hostitelem těchto parazitů. U ptáku jako mezihostitelů se setkáváme s následujícími třemi rody těchto parazitů: Plasmodium, Haemoproteus a Leucocytozoon. V disertační práci jsem se soustředil na Haemosporida volně žijících ptáků a na způsob jejich přenosu hmyzími vektory v přírodních populacích, což byla prozatím opomíjená oblast výzkumu zaměřeného na původce ptačí malárii. Výsledky byly získány jak tradičními metodami (vyšetření infekcí pomocí mikroskopování krevních roztěrů), tak především molekulárně biologickými metodami (detekcí parazitů pomocí nested PCR) založenými na práci s unikátními haplotypy jednotlivých linií haemosporid. Cílem studie bylo určit okruh možných přenašečů ptačích haemosporid na území České republiky s přihlédnutím ke specificitě ptačích haemosporid v rámci těchto vektorů a popsat diverzitu ptačích haemosporid v populacích jejich ptačích mezihostitelů. K tomu jsme si vybrali čtyři různé druhy ptáků, patřících do čtyř řádů (pěvci - Passeriformes, sovy -...
|
|
Genetické modifikace komárů zaměřené na eliminaci malárie
Čermáková, Eliška ; Schierová, Michaela (vedoucí práce) ; Král, Jiří (oponent)
Malárie je infekční onemocnění, v jehož důsledku dosud umírají statisíce lidí ročně zejména v oblasti tropické a subtropické Afriky. Původcem onemocnění je Plasmodium, šíření nemoci zajišťují samičky komárů, především z rodu Anopheles. Genetické manipulace komárů jsou perspektivní možností, jak zredukovat výskyt malárie. Byly navrženy dvě základní strategie, redukční a substituční. Při redukční strategii mají transgenní samečci přispět k dlouhodobému snížení početnosti přírodní komáří populace. Cílem substituční strategie je vytvořit komáry, kteří mají silně zredukovanou schopnost zajistit vývoj parazita, a těmito transgenními komáry nahradit původní komáří populaci. Obě strategie jsou dosud ve fázi návrhů a ověřování v laboratorních podmínkách. Klíčová slova: Transgenní komáři, vektor, Plasmodium, malárie
|
|
Genové manipulace u bezobratlých živočichů
Čermáková, Eliška ; Schierová, Michaela (vedoucí práce) ; Konopásek, Ivo (oponent)
Genové manipulace u bezobratlých využívají stejné metody jako u obratlovců. Přispívají k vytvoření nových genotypů u modelových organismů, využitelných např. při studiu příčin lidských chorob, ale mají i praktické uplatnění. Jedním z příkladů jsou transgenní komáři. V poslední době byly provedeny pokusy prokazující, že lze u bezobratlých úspěšně použít i programovatelné nukleázy. Klíčová slova: Genové manipulace, bezobratlí, metody, Drosophila melaogaster, aplikace, Anopheles, Bombyx mori , malárie
|
|
Infekční onemocnění a migrace
Vostrá, Jana ; Dzúrová, Dagmar (vedoucí práce) ; Seidlová, Markéta (oponent)
Tato předložená diplomová práce se věnuje tématu Infekční onemocnění a migrace. Cílem práce je zhodnotit rozmístění vybraných infekčních onemocnění v zemích světa a Evropy, se zvláštním důrazem na kontext Česka. Z dostupné literatury a dat lze usuzovat, že šíření závažných infekčních onemocnění na světě je podmíněna migrací, nicméně na základě dostupných dat za Česko nelze potvrdit, že imigrace v současné době je závažnější hrozbou pro obyvatele Česka.
|
|
Latitudinální trendy v prevalenci a diverzitě parazitů a patogenů obratlovců
Wichová, Eliška ; Albrecht, Tomáš (vedoucí práce) ; Reif, Jiří (oponent)
Latitudinální gradient druhové diverzity značí pokles této diverzity od rovníkových oblastí k pólům a jedná se o biogeografické pravidlo platící pro většinu volně žijících živočichů a rostlinných druhů. Mnoho teorií spojuje tento jev s vysokou mírou biotických interakcí v nízkých zeměpisných šířkách, které hrají důležitou roli v původu a udržování druhové diverzity. Jednou z těchto interakcí je vztah hostitel-parazit. Cílem práce je shrnutí současných studií o výskytu parazitů a patogenů v závislosti na zeměpisné šířce (latitudě) u vybraných skupin hostitelských obratlovců. Důraz je kladen na diverzitu parazitů (počet infekčních druhů na hostitele) a prevalenci (podíl počtu nakažených jedinců a počtu všech jedinců v populaci). Pomocí komparativních přístupů bylo zjištěno, že latitudinální gradient v diverzitě a v prevalenci je charakteristický zejména pro vektorově přenášené parazity suchozemských obratlovců a vnější parazity mořských ryb.
|
|
Periodické tůně a jejich biota.
Bušová, Tereza ; Říhová, Dagmar (vedoucí práce) ; Škodová, Jana (oponent)
Práce se zaměřuje na popis a biotu drobných periodických tůní - telm, které vznikají po vydatných jarních deštích, záplavách, tání sněhu či vlivem zvýšení hladiny spodní vody. Tvoří se na zelených, nezelených a spadlých částech rostlin (v tom případě se nazývají fytotelmy), na stromech (dendrotelmy), v puklinách skal (litotelmy) či v různých prohlubních, k jejichž vytvoření přispěl člověk - ve sklenicích, pneumatikách, vázách na hřbitovech apod. Práce podrobněji pojednává zejména o dendrotelmách a fytotelmách, se kterými je možné se setkávat nejčastěji, a to především v tropických oblastech. Popsán je jejich vznik i živočichové, kteří v těchto drobných biotopech žijí. Byl také zpracován taxonomický přehled hlavní zaznamenané fauny pro lepší orientaci čtenáře. Nejčastějšími taxony, které se v periodických tůních objevují, jsou zástupci čeledí komárovitých (Culicidae), pakomárovitých (Chironomidae) a pakomárcovitých (Ceratopogonidae). Často se zde také vyskytují larvy dalšího dvoukřídlého hmyzu či larvy brouků z čeledi mokřadníkovitých (Helodidae). Živočichové, kteří v tůních žijí, jsou přizpůsobeni periodicitě a vysychání tůní různými zvýhodněními. Jejich přehled je v práci také zařazen. Zmíněny jsou i negativní aspekty telm, jelikož tyto biotopy umožňují líhnutí některých druhů komárů (např. Aedes...
|
|
Závislost zdravotního stavu populace na systému AB0.
Pavlíková, Zuzana ; Peterka, Miroslav (vedoucí práce) ; Likovský, Zbyněk (oponent)
Tato práce je souhrnem poznatků o vztazích mezi krevními skupinami systému AB0 a výskytem určitých chorob v populaci. K nemocem zmíněným v této práci patří různé typy rakoviny, malárie, lepra, pravé neštovice, vitiligo a řada dalších. Výrazná závislost na krevních skupinách typu AB0 byla odhalena u rakoviny žaludku, rakoviny vaječníků, peptických vředů a cholery. U dalších onemocnění nejsou výsledky jednoznačné nebo na jejich vztah ke krevním skupinám nebyl proveden dostatečný počet průkazných studií.
|