| |
|
Vývoj nebinární genderové identity z hlediska socio-kognitivní teorie
Krovová, Anna ; Smetáčková, Irena (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Diplomová práce pojednává o vývoji nebinární genderové identity za použití rámce sociálně- kognitivní teorie. Práce si klade tři cíle. Zaprvé porozumět, co pro nebinární osoby znamená gender, genderová identita a binární pojetí genderu. Zadruhé zjistit, které významné aspekty vstupují do vývoje nebinární genderové identity a zatřetí prozkoumat, jakým způsobem nahlížet na nebinární genderovou identitu prostřednictvím sociálně-kognitivní teorie. Teoretická část je zaměřena na téma genderové socializace, genderu a genderové identity a teoretických hledisek, která se vývojem genderové identity zabývají. Následně se zaměřuje na vývoj nebinární genderové identity a dílčí oblasti. Empirická část představuje vlastní výzkum. Byly provedeny polostrukturované rozhovory s devíti nebinárními osobami ve věku od 18-25 let tematicky orientované na jejich subjektivní prožitky vývoje genderové identity. Data byla analyzována prostřednictvím reflexivní tematické analýzy. Následně byla stanovena témata "Existovat mimo škatulky", "(Ne)viditelnost" a "Takové zvířátko". Na základě analýzy byly zodpovězeny výzkumné otázky. Práce ukázala, že nebinární osoby vnímají svou odlišnost již v dětství, ačkoliv až do adolescence nevědí, co tato odlišnost znamená. V adolescenci se prostřednictvím internetu a osob v jejich životě...
|
| |
|
Dopad distančního vzdělávání na prožívání učitelů
Loulová, Martina ; Páchová, Anna (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou dopadu distanční výuky na prožívání učitele 1. stupně ZŠ. Je rozdělena na část teoretickou a část empirickou. V teoretické části je popsána příčina zavedení distančního vzdělávání, jeho charakteristika a zákonné parametry v ČR. Dále se věnuje dopadům velkých životních změn na prožívání jedinců, vymezením pojmu stres a reakcí na něj. Krátce jsou zmíněny efektivní způsoby zvládání stresu jako copingové strategie, sociální opora, emoční a sociální inteligence a self-efficacy. Dále je popsán i následek dlouhodobého intenzivního stresu - syndrom vyhoření. V empirické části je charakterizován výzkum, jehož cílem byl osobní pohled 15 učitelů na distanční výuku a její dopady na své prožívání. Ke sběru dat kvalitativního výzkumu byla vybrána metoda polostrukturovaného rozhovoru. Analýza byla provedena formou otevřeného a axiálního kódování vycházející ze zakotvené teorie. Výsledky práce přináší popis konkrétních dopadů, které jsou i schematicky ukotveny. Hlavním tématem je prožívaná změna, která se projevila převážně v oblasti spolupráce s rodiči a v technickém aspektu práce. Dopad ovlivňovaly také individuální faktory. Přestože stresory distanční výuky byly převážně jednotné, např. nadměrná pracovní zátěž způsobená jiným stylem práce při plánování, výuce a...
|
|
Vrstevnické vztahy u dětí s poruchami chování v rané adolescenci
Bittnerová, Soňa ; Presslerová, Pavla (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
NÁZEV: Vrstevnické vztahy u dětí s poruchami chování v rané adolescenci AUTOR: Soňa Bittnerová KATEDRA (ÚSTAV) Katedra Psychologie VEDOUCÍ PRÁCE: PhDr. Pavla Presslerová, Ph. D. ABSTRAKT: Bakalářská práce se věnuje problematice vrstevnických vztahů v období adolescence. Cílem této bakalářské práce je vytvořit sondu do vztahů mezi vrstevníky v rámci Dětského domova se školou Měcholupy, zmapovat kvalitu kolektivu jako takového a zjistit, jaký vliv má na vztahy pohlaví dětí, případně jejich rozmístění do tříd a rodinných skupin. Pro mapování vrstevnických vztahů jsem nejprve použila sociometrický dotazník B-3U, který jsem posléze doplnila dalším dotazníkem. Výsledky obou metod jsem vzájemně porovnala a vytvořila tak náhled na vztahy adolescentů v DDŠ Měcholupy. KLÍČOVÁ SLOVA: adolescence, interpersonální vztahy, poruchy chování, vrstevníci, ústavní výchova
|
|
Genderové role v pohádkových příbězích
Lechnýřová, Lucie ; Smetáčková, Irena (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Pohádky a pohádkové příběhy působí na děti výchovným a socializačním způsobem. V pohádkách děti nacházejí odpovědi na otázky, problémy a situace, které jim život přináší. V pohádkách se odráží život v surové podobě, lidé přicházejí na svět, marodí, umírají, chudnou, kradou, žárlí, milují a nenávidí až na smrt, pro pomoc druhému jsou ochotni položit vlastní život. Dítě cítí opravdovost příběhu, nachází něco, co zažilo na vlastní kůži. Děti se ztotožňují s pohádkovými hrdiny a jejich vlastnostmi, hrdinové příběhů jsou pro ně vzorem. Děti si tak nenásilně vytvářejí hierarchii hodnot, protože morální poselství pohádek bývá jednoznačné, a to je pro děti výhodou. Pohádkové příběhy zasahují do všech oblastí života a složek výchovy. Jednou z oblastí je i oblast genderová. Ve svém výzkumu jsem dětem předložila tradiční pohádku a pohádku méně tradiční. V méně tradiční pohádce jsou mužské a ženské role obráceny. Cílem výzkumu je zjistit, jak chlapci a děvčata vnímají rozdělení mužských a ženských rolí v pohádkách. S dětmi jsem vedla strukturované rozhovory a získaná data porovnávala s informacemi teoretickými, které jsem nasbírala.
|
|
Nadané dítě ve školní třídě
Marková, Adéla ; Mudrák, Jiří (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Bakalářská práce se zabývá nadanými dětmi ve školní třídě. Hlavním obecným tématem mé práce je: Jaké to je být nadaným dítětem ve školní třídě? Výzkumná témata, na která jsem hledala odpověď, jsou následující: 1. Jak se lidé nejbližší nadanému dítěti podílí na rozvoji jeho nadání v kontextu školní třídy? 2. Jak jsou nadané děti vnímány svými vyučujícími, rodiči a jakým způsobem je tím ovlivňována jejich pozice ve školní třídě a průběh jejich vzdělávání? 3. Jaký vztah mají děti projevující výjimečné nadání se svými spolužáky a třídní učitelkou? V teoretické části předkládám základní přehled současného výzkumu nadání a jeho rozvoje. Velkou pozornost v práci věnuji sociálním faktorům ovlivňujícím rozvoj nadání, kam zahrnuji ve shodě s Mönksem (1993) rodinu, vrstevnickou skupinu a školu. Praktická část práce je koncipovaná formou kvalitativní více-případové studie se třemi nadanými dětmi, jejich matkami a třídními učitelkami. Sběr dat probíhal formou semi-strukturovaného rozhovoru. Získaná data byla následně analyzována prostřednictvím kategorizace a kódování. Hlavním zjištěním výzkumu je, že rodina hraje klíčovou roli při rozvoji nadání, zároveň se také podílí na pozici nadaného dítěte ve školní třídě a to především tím nakolik rodiče své dítě "nálepkují" jako nadané. Z výzkumu dále vyplynulo, že...
|
| |
|
Vztah žáků k učení a poznání - váha a struktura intelektuálních a školních poznatků
Kubín, Daniel ; Štech, Stanislav (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Anotace: Od narození do teď jste se naučili mnoho věcí. Zamyslete se, které to jsou. Co byste se každý ještě chtěl? Tyto otázky zabývající se vztahem k poznání byly již po třetí, od roku 1992, kladeny žákům osmých tříd vybraných tří pražských škol. Tito žáci na základě námi položené otázky písemně zpracovali odpovědi libovolnou literární formou. Zpracovaný výsledek pro výzkum pak nazýváme poznatkové bilance. První, kdo tuto techniku použil, byl v roce 1992 Bernard Charlot. Ten touto technikou zkoumal vztah k poznání u žáků z odlišných sociálních vrstev. V České republice kvantitativní výzkum prostřednictvím poznatkových bilancí jako první provedla Pražská skupina školní etnografie v roce 1992. Identifikovala základní strukturu vztahu žáků k poznání a váhu učení, včetně školního v něm. Po deseti letech byl v roce 2002 výzkum replikován na stejných školách. Jeho výsledky, byly srovnány s deset let starými daty Předkládaná práce replikuje původní výzkum podruhé. Analyzovány byly poznatkové bilance 117 žáků ze tří základních škol v Praze 3. Využity byly metoda obsahové analýzy bilancí a statistické techniky zjišťování významnosti rozdílů mezi očekávanými a empirickými četnostmi výskytu položek v jednotlivých oblastech a kategoriích tvořících strukturu bilancí. Data umožňují zjistit vývoj struktury vztahu žáků k...
|
|
Rozvoj jemné motoriky v mateřské škole u dětí s obtížemi v grafomotorice
Tůmová, Barbora ; Špačková, Klára (vedoucí práce) ; Francová, Veronika (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou dětí s grafomotorickými obtížemi v předškolním věku, především nevhodným úchopem grafického náčiní. Hlavním cílem bylo sestavit a zrealizovat intervenční program, který je zaměřený na rozvoj jemné motoriky. Na základě výkonů ve vybraných testových úlohách měřících úroveň grafomotorických dovedností dětí byly sestaveny tři výzkumné skupiny. První skupinu (kontrolní skupinu) tvořily děti bez výrazných obtíží v grafomotorických dovednostech, druhé dvě skupiny pak děti s grafomotorickými obtížemi (skupiny experimentální). Pro jednu z experimentálních skupin byl určen zmíněný tréninkový program na rozvoj jemné motoriky. Po jeho ukončení byly všechny výzkumné skupiny opět otestovány kriteriálními testy a byl diskutován vliv intervenčního programu realizovaného v podmínkách běžného provozu mateřské školy.
|