|
Motivace studentů ke studiu na Husitské teologické fakultě Univerzity Karlovy
Bůžková, Sára ; Žáčková, Hana (vedoucí práce) ; Cimrmannová, Tereza (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na problematiku motivace studentů ke studiu na Husitské teologické fakultě Univerzity Karlovy. Diplomová práce je rozdělena na dvě hlavní části. Cílem teoretické části práce je podat souhrnné informace o daném tématu. Cílem praktické části je zjistit a analyzovat motivaci studentů oboru Sociální a charitativní práce. Součástí praktické části je dotazník, zjišťující motivy studentů studovat tento obor a jejich potřebami pokračovat dále ve studiu a vzdělávat se. Dotazníkové šetření ukázalo, že nejčastěji studenty láká nenáročnost přijímacího řízení společně s osobním zájmem studovat tuto fakultu. Pro samotný obor se v prvopočátku rozhodli hlavně kvůli touze pomáhat lidem a být prospěšný. Od vystudování oboru si slibují zvýšení profesní kvalifikace, vyšší šance na dobré pracovní uplatnění a získání titulu. Studenti na Husitské teologické fakultě oceňují hlavně prostředí menší fakulty, kde panuje rodinná atmosféra, tolerance a otevřenost.
|
| |
|
Frustrační tolerance u adolescentů se závislostní problematikou
Plachá, Jana ; Šípek, Jiří (vedoucí práce) ; Čáp, David (oponent)
Cílem diplomové práce je zjistit, jakým způsobem reagují dospívající, kteří užívají návykové látky, na běžnou životní zátěž a zda se jejich odpovědi liší od běžné populace vrstevníků. K tomuto účelu byla použita česká verze Rosenzweigova obrázkového frustračního testu (C-W). Teoretická část shrnuje poznatky o frustraci a možných projevech reakcí na ni. Kromě toho zasazuje tento fenomén do terminologického a teoretického rámce. Též se zabývá etapou dospívání z pohledu možných zátěžových situací a předkládá případné způsoby odpovědí adolescentů na tyto okolnosti. Nakonec popisuje možné příčiny a projevy závislosti u dospívajících. Záměrem praktické části je předložit, jakou podobu mají odpovědi 40 dospívajících uživatelů psychoaktivních látek na běžné frustrující situace ve srovnání s běžnou vrstevnickou populací. Konkrétně bylo šetření zaměřeno na směr agrese, typ agrese a superego vzorec I, tedy reakci na nařčení či obvinění. Získané výsledky šetření z hlediska směru agrese ukazují, že dospívající užívající drogy viní z frustrující situace nejčastěji okolí nebo od něj očekávají řešení. Častěji volí sebeobviňující způsob reakce, než aby se snažili přes frustraci přenést nebo se agresi vyhnout. Z pohledu typu agrese se zkoumaná skupina nejvíce orientuje na obranu sebe nebo svého chování. Častěji u...
|
| |
|
Nejčastější situace vyvolávající obranné mechanismy žákova sebepojetí a možnosti jejich řešení
Pechačová, Michaela ; Krykorková, Hana (vedoucí práce) ; Švandová, Martina (oponent)
Bakalářská práce se zabývá vývojem pojmu obranných mechanismů, jak se utvářel od svých psychoanalytických počátků až po současnou psychologii. Dále se zabývá problematikou zátěžových situací, které jsou pojímány jako nejčastější možné příčiny vyvolávající obranné mechanismy v současné době. Celá práce je zasazena do školního kontextu. Orientuje se na žáky základních škol a nejčastější zátěžové situace vztahující se ke školnímu prostředí. Ve svém závěru se práce zaměřuje na celkový přístup k dětem, vyskytují-li se již v nějaké zátěžové situaci, poukazuje na možnosti, jak v těchto chvílích děti směřovat tím správným směrem a jak k nim přistupovat, pokud již aplikují některé obrany. Práce shrnuje problematiku obranných mechanismů, snaží se o modernizaci tohoto pojmu vycházejícího z historie a upozorňuje na možnosti jeho vyskytování se u školních dětí v praxi.
|
|
Reaktivita a tolerance k frustraci z pohledu psychologie u odsouzených pachatelů trestné činnosti
Okrouhlická, Kateřina ; Boukalová, Hedvika (vedoucí práce) ; Čáp, David (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou reaktivity v souvislosti s frustrujícími situacemi u odsouzených pachatelů trestné činnosti. Práce je členěna na teoretickou a empirickou část. Stěžejním tématem teoretické části je reaktivita, respektive způsob chování a projevy reakcí ve chvílích, kdy se jedinec dostane do zátěžové situace nebo mu je znesnadněno či zablokováno dosažení určitého cíle. Neméně důležitou částí teoretické části je vymezení frustrace, která je v diplomové práci nejprve pojata pohledem klasických teoretiků, a následně jsou uvedeny jednotlivé způsoby, jakými je možné frustraci zkoumat a diagnostikovat. Poslední a stejně významnou kapitolu tvoří osobnost pachatele, která je vymezena v souvislostech se zmiňovanou frustrací a reaktivitou. Cílem empirické části je získat kvantitativní údaje o nejfrekventovanějších reakcích u pachatelů trestné činnosti ve chvíli, kdy je před ně postavena překážka, která blokuje dosažení cíle či uspokojení jejich potřeb. Výzkumný vzorek představovalo 69 odsouzených pachatelů trestné činnosti z vazební věznice Pankrác, Hradec Králové a věznice Plzeň. Ke zkoumání reaktivity následkem frustrace bylo užito Rosenzweigovy obrázkově frustrační metody. Ze čtyř stanovených hypotéz byla potvrzena pouze jedna, a sice že pachatelé trestné činnosti v porovnání s...
|
|
Úprava, ověření, standardizace a příprava pro vydání aktualizované projektivní metody PFT (C-W) pro dospělé
Čáp, David ; Šípek, Jiří (vedoucí práce) ; Obereignerů, Radko (oponent) ; Niederlová, Markéta (oponent)
Rosenzweigův obrázkový frustrační test (PFT) pro dospělé neměl nikdy vytvořeny normy na české populaci. Od doby, kdy vznikl, jeho grafický podnětový materiál velmi zestárl a stal se téměř nepoužitelným. Tato práce si klade za cíl seznámit čtenáře s metodou PFT a následně představit novou verzi pro dospělé PFT (C-W) připravenou pro vydání. Součástí nové sady je také forma předkládaná na samostatných kartách. Vedle již dříve ověřované validity a test-retest reliability byla také zkoumána reliabilita metodou shody nezávislého hodnocení dvou hodnotitelů. Standardizace byla provedena na vzorku 300 osob ve věku 18 až 81 let. Nové normy byly vytvořeny pro faktory, kategorie, S-E vzorce a GCR. Upraveno bylo také vyhodnocení testu. Klíčová slova: agrese, frustrace, projektivní metoda, Rosenzweigův obrázkový frustrační test, příručka
|
|
Motivace k učení žáků 5.ročníků ZŠ
Frumarová, Lucie ; Hejlová, Helena (vedoucí práce) ; Mazáčová, Nataša (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na problematiku motivace k učení žáků pátého ročníku ZŠ. V první části jsou zpracována teoretická východiska, která působí na ovlivňování procesu motivace žáků ve školním prostředí. Je vysvětlena definice motivace z pedagogicko- psychologického hlediska a jsou zmíněny vnitřní i vnější činitelé, kteří působí na vytváření motivace k učení. Pro podporu motivace k učení je třeba znát věkové zvláštnosti dětí, zaměřenost osobnosti a učební styl dítěte. Za klíčové zdroje motivace k učení ve školním prostředí jsou považovány kognitivní, sociální a výkonové potřeby žáka, které se významně spolupodílí na vytváření individuální motivační zaměřenosti dítěte. V případě nevhodných podnětů se vytváří demotivační učební prostředí, které vede k frustraci potřeb a projevuje se jako nuda či strach. Druhá část v akčním výzkumu sleduje způsoby, jak třídní učitelka probouzí a rozvíjí poznávací, sociálních a výkonové potřeby svých žáků. Doplňujícím výzkumem zjišťuje u dalších učitelů připravenost reagovat na motivační nároky výuky žáků pátého ročníku a zároveň zjišťuje subjektivní reakce těchto žáků na motivační pobídky. Výsledky výzkumu ukázaly připravenost a očekávání žáků rozvíjet kognitivní poznávací potřeby, pokud je učivo vhodně didakticky zpracováno. Údaje z výzkumu jsou prezentovány v...
|
|
Využití PFT u dospívajících a dospělých
Zouzalová, Žaneta ; Čáp, David (vedoucí práce) ; Niederlová, Markéta (oponent)
Bakalářská práce se zabývá možnostmi využití Rosenzweigova obrázkového frustračního testu u populace dospívajících a dospělých v aplikovaných disciplínách psychologie se zaměřením na oblast experimentální, klinické, pedagogické, poradenské, forenzní, interkulturní psychologie, psychologie práce a organizace a psychoterapie. Práce se zaměřuje na historické souvislosti i aktuální využití testu v zahraničí a představuje tím možnosti takového využití i v našich podmínkách. Praktická část práce je věnována návrhu výzkumu, který si klade za cíl zjistit kauzální vztah mezi změnami v reaktivitě jedince v zátěžových situacích a vnějším záměrným působením v podobě intervenčních programů, které se zaměřují na posilování dovedností pro zvládání zátěžových situací. Rosezweigův obrázkový frustrační test je v návrhu výzkumu využíván jako nástroj zachycují dynamiku změn v reaktivitě jedince. KLÍČOVÁ SLOVA: Rosenzweigův obrázkový frustrační test, projektivní metoda, frustrace, agrese, reaktivita v zátěžových situacích.
|
|
Psychická zátěž vrcholových manažerů - strategie zvládání stresu
Pospíchal, Martin ; Michalík, David (oponent) ; Rymeš, Milan (oponent)
Psychická zátěž vrcholových manažerů - strategie zvládání stresu Ing.Mgr.Martin Pospíchal, Filozofická fakulta Univerzity Karlovy v Praze, 2013 Tématem rigorózní práce je problematika psychické zátěže, resp. psychické zátěže u profesí, které jsou jejímu působení vystaveny ve zvýšené míře. Z nepřeberného množství profesí, ve kterých na člověka působí intenzivní psychická zátěž, je v rigorózní práci zkoumána problematika skupiny vrcholových manažerů, konkrétně pracovníků vrcholového managementu z oblasti firem zabývajících se prodejem informačních technologií. Cílem práce je především postihnout způsoby a strategie zvládání stresu u této cílové skupiny. Z metodického hlediska bylo pro výzkum použito metody polostrukturovaného rozhovoru a standardizovaného dotazníku pro zjišťování strategií zvládání stresu. Provedené výzkumy nasvědčují tomu, že intenzivní psychická zátěž tvoří nedílnou součást výkonu profese vrcholového manažera. Její působení je hodnoceno jako více zatěžující ve srovnání s nižším pracovním zařazením, a to především z pohledu širšího spektra působících forem psychické zátěže. Za převažující typy zvládání působící psychické zátěže se ve výzkumu ukazují především aktivní způsoby vyrovnávání se se zátěží, jako je kontrola a řízení situace samotné, dále kontrola vlastních reakcí v dané...
|