|
Demokracie v islámském náboženství a kultuře
VERNER, Matěj
Tato bakalářská práce má za cíl popsat vztah demokracie s islámským náboženstvím a kulturou. Práce čtenáře seznámí s historií a principy islámu, jeho hlavními zdroji a charakterem islámu v politickém prostředí. Poté práce popíše profil muslimských zemí a jejich vztah k liberalismu a sekularismu. Následně představí korelaci islámu a demokracie na příkladové zemi - Indonésii - pomocí indexů demokracie a reportu lidských práv. V neposlední řadě práce popíše politickou teorii multikulturalismu, politickou aktivitu muslimské menšiny v evropských zemích a odezvu ze strany kritiků.
|
|
Srovnání Andreje Babiše a Emmanuela Macrona v kontextu vstupu na politickou scénu, ideologie a evropských postojů
Urbaník, Milan ; Perottino, Michel (vedoucí práce) ; Michal, Aleš (oponent)
Práce srovnává vztah Andreje Babiše a Emmanuela Macrona. V první části porovnává jejich vstup na politickou scénu pomocí Genetického modelu od Angela Panebianca. Oba politici, Babiš a Macron, se snažili prezentovat svá politická hnutí jako vzniklá zdola nahoru, avšak ve skutečnosti šlo o proces šíření od vedení k periferiím. Babišovo ANO je financováno přímo jím samým a z jeho podnikatelského koncernu, což ho legitimizuje interně, zatímco Macronovo En Marche! se spoléhá na dárce, což jej legitimizuje externě. Oba politici projevovali situační charisma při vstupu na politickou scénu což sehrálo klíčovou roli v růstu jejich politických hnutí. Za použití Teorie stranické rodiny od Klaus von Beymeho srovnávám ideologie obou politiků, kteří sdílejí určité liberální prvky, zejména v ekonomických otázkách. Oba politici prosazují řízení státu jako firmy, odmítají označení pravice nebo levice a preferují odborná řešení před politickými. Odmítají politické nálepky a odmítají se přiřazovat k jednomu ideologickému spektru. Identifikujeme tedy prvky technokracie a populismu. Zatímco Macronův postoj zůstává konzistentní, Babiš své postoje mění. Největší rozdíly však nalezneme v postojích k Evropské unii jako členů frakce Renew Europe. Zatímco Babiš vykazuje ambivalentnost ve svých postojích k evropské integraci...
|
|
Současní myslitelé evropské krajní pravice: komparativní analýza
Olšáková, Martina ; Charvát, Jan (vedoucí práce) ; Guasti, Petra (oponent)
Diplomová práce se zabývá politickým myšlením současných intelektuálních představitelů krajní pravice a také mysliteli, kteří postavili ideologické základy pro moderní krajní pravici. V první části práce jsou představeny základní pojmy, se kterými krajně pravicová scéna pracuje a také způsoby její organizace. Dále se práce zaměřuje na významné zakladatele krajně pravicového myšlení Julia Evolu, Oswalda Spenglera, Carla Schmitta a Ernsta Jüngera. Další část práce je věnována charakteristice současné krajní pravice, představení ideologických pilířů, představení francouzské Nové pravice a identitárního hnutí. V poslední části práce jsou zkoumány a komparovány názory na vybraná témata hlavních představitelů intelektuální krajně pravicové scény současnosti Alaina de Benoista, Guillaume Fayeho, Renauda Camuse, Dominiqua Vennera, Götze Kubitscheka, Markuse Willingera, Armina Mohlera, Alexandra Dugina, Franca Fredy a Tomislava Suniće. Práce si především klade za cíl popsat, jak se intelektuální krajně pravicová scéna snažila adaptovat a přizpůsobit své ideologické a politické myšlení tak, aby se stalo přijatelným ve společnosti a politickém prostředí po druhé světové válce a dále jaké jsou společné a rozdílné znaky vybraných autorů na téma liberalismu, multikulturalismu a identity.
|
|
Democratic Peace in Theory and Practice
Olejníková, Lenka Barbora ; Karlas, Jan (vedoucí práce) ; Rychnovská, Dagmar (oponent)
Bakalářská práce s názvem "Demokratický mír v teorii a praxi" usiluje o to, představit Teorii demokratického míru jako teorii mezinárodních vztahů s praktickým významem pro současnou politickou praxi. Teorie demokratického míru bude nejprve analyzována jako součást širší liberální tradice v oboru Teorie mezinárodních vztahů. Následovat bude výzkum, jakou má Teorie Demokratického míru přesnou souvislost s používanými nástroji mezinárodní politiky. Hlavním cílem práce je komplexní analýza povahy Teorie Demokratického míru s důrazem na její potenciální vliv na běžnou politickou praxi mezinárodních vztahů.
|
|
Český novodobý konzervatismus ve světle koalice SPOLU
Rumiantceva, Iuliia ; Perottino, Michel (vedoucí práce) ; Charvát, Jan (oponent)
Tato diplomová práce zkoumá současný český konzervatismus v kontextu koalice SPOLU, kterou v současnosti tvoří tři politické strany (ODS, TOP 09 a KDU-ČSL). Hlavním cílem práce je analyzovat různé přístupy ke konzervatismu v rámci koalice. Práce se skládá z teoretické a analytické části, zaměřené na vývoj konzervatismu jako ideologie a jednotlivých stranických rodin, jakož i na současnou politickou situaci v Evropě a konzervativní frakci EU. Tato práce nejprve se zabývá pojmem konzervatismu, jeho vznikem a definici pojmu. Analytická část práce se zaměřuje na analýzu konzervatismu jednotlivých stran koalice SPOLU, včetně jejich postoje k tradičním rodinným hodnotám, národní identitě a kultuře, sociální a hospodářské politice a dalším aspektům, které jsou pro konzervatismus zásadní. Následně se práce zabývá ideologickou pozici jednotlivých politických stran a poté provádí jejich analýzu. Na základě analýzy se definuje, zda jsou strany skutečně konzervativní. Práce bude také zkoumat, zda by se strany koalice mohly sloučit a vytvořit novou politickou stranu. Výzkumné otázky zní, zda lze koalici SPOLU považovat za konzervativní a zda se ustavující strany se můžou spojit do jednoho celku.
|
|
Berlinova pozitivní svoboda v myšlení T. H. Greena
Hulvertová, Anna ; Halamka, Tomáš (vedoucí práce) ; Franěk, Jakub (oponent)
Tato bakalářská práce je zaměřena na dva politické filozofy, kteří významným způsobem rozvinuli koncept pozitivní svobody. Isaiah Berlin je asi nejznámějším autorem rozdělujícím svobodu na pozitivní a negativní. T. H. Green, i když v dnešní době, a hlavně českém prostředí tolik známý není, byl ve své době považován za transformátora celého liberálního směru a myšlení o svobodě právě díky interpretaci pozitivní svobody. V této práci se proto snažím zjistit, zda pozitivní svoboda definovaná I. Berlinem odpovídá tomu, jak o ni ve svých dílech hovořil T. H. Green. Pozitivní svoboda je velice významný koncept v politické filozofii, stejně tak mají svůj zásadní význam oba autoři. Jejich komparace proto přináší na koncept pozitivní svobody nový pohled. Detailnější analýza jednotlivých autorů a následná komparace jejich myšlení o pozitivní svobodě ukazuje na výrazné odlišnosti mezi jejich pojetím pozitivní svobody, a tím pádem i na existenci možnosti odlišného uchopení tohoto pojmu, než je pouze obecně nejvíce známá Berlinova definice.
|
|
Britain in the European Communities under Prime Minister Margaret Thatcher
Šebík, Ondrej ; Lenčéš Chalániová, Daniela (vedoucí práce) ; Martinková, Viera (oponent)
Cílem této práce je zjistit, zda byla evropská politika Margaret Thatcherové ideologicky konzervativní. Historie Britské Konzervativní strany v oblasti evropské politiky je rozporuplná. Strana, která iniciovala brexit, byla totiž stejnou stranou, která integrovala Spojené království do Evropských společenství za konzervativních premiérů Heatha, Thatcherové a Majora. Tento rozpor vyvolává otázku, jak vlastně vypadá konzervativní Evropská politika. V práci je tedy nejprve definován konzervatismus a to, jaké parametry budou použity v následném srovnání. Následně budou rozhodnutí, názory a jednání Margaret Thatcherové v rámci Evropských společenstev porovnané s těmito parametry. I když s drobnými derivacemi, práce dochází k závěru, že evropská politika Margaret Thatcherové naplňuje definici konzervativní.
|
|
Fenomén soudobého populismu a Donald Trump
SOUKUP, Karel
Nejprve se ve své bakalářské práci zaměřím na objasnění pojmu soudobého populismu, představím politické definice tohoto termínu, koncepty. Následně se pokusím popsat populismus v jednotlivých etapách: populismus v předvolební kampani, ve vládě a případně po ukončení mandátu. Popíši charakteristické rysy, populistickou rétoriku, argumentaci, chování a mnoho dalších aspektů, kterými disponují populističtí politici. Některé aspekty uvedu přímo na příkladech světových, evropských i českých politiků. Ve druhé části bakalářské práce se pokusím analyzovat amerického politika Donalda Trumpa a budu na příkladu jeho politického působení aplikovat teorie studované v první části práce.
|
| |
|
Justification and Limits of State Coercion in Liberal Democracies: Reconciling Binding Welfare State Policies and a Reformed Classical Liberalism
Wedekind, Peter ; Salamon, Janusz (vedoucí práce) ; Fiorctos, Karl Orfeo (oponent) ; Simon, Stephen A. (oponent)
CHARLES UNIVERSITY FACULTY OF SOCIAL SCIENCES Institute of Political Studies Department of Political Science Peter Wedekind Justification and Limits of State Coercion in Liberal Democracies: Reconciling Binding Welfare State Policies and a Reformed Classical Liberalism Dissertation Thesis Abstract - Czech Prague 2022 Abstrakt V této práci obhajuji argument, že klasický liberalismus je schopen ospravedlnit meritokratická státní politická opatření, která prosazují větší rovnost příležitostí. Volím přístup, který není mezi vědci vyznávajícími tradici klasického liberalismu příliš rozšířený, protože docházím k pozicím, jako je například veřejně financované vysoké školství, které jsou častěji spojovány s postuláty zastánců rovnostářského sociálního státu. Tato strategie slouží jako odpověď na současné kritiky liberálních demokracií a zároveň implikuje, že je liberalismus obdařen nástroji k řešení nedostatků, jež přineslo jeho vlastní (neoliberální) ztělesnění. Prudce rostoucí socioekonomické nerovnosti a trend marketizace, který mimo jiné transformuje veřejné instituce klíčové pro sociální mobilitu do privilegia plutokratických elit, a vytlačuje tradiční hodnoty vysokoškolského vzdělání, jsou jen dvěma příklady. Na podporu tohoto argumentu uvádím několik vzájemně navazujících tvrzení: Zaprvé, klasický...
|