|
Tvorba architekta Jakoba Gartnera na území Rakouska-Uherska
Halusková, Tereza ; Biegel, Richard (vedoucí práce) ; Prahl, Roman (oponent)
(česky) Předmětem této diplomové práce je tvorba židovského architekta Jakoba Gartnera (1860-1921) na poli sakrální i světské architektury. Práce se omezuje na stavby vystavěné na území Rakouska-Uherska. Začátek práce je věnován rozvíjející se emancipaci židů a její vliv na společnost. V následnosti na to jsou představeny teoretické diskuze o stylu a formě, které předcházely nově vznikající architektuře. Po tomto úvodu se práce již věnuje osobě samotného architekta Jakoba Gartnera. Stěžejní část práce nejprve představuje realizované i nerealizované synagogy napříč zeměmi. Na závěr je pozornost upřena na postavené, převážně vídeňské, světské stavby jako je porodnice, vila a větší počet nájemních domů. Práci uzavírá seznam kompletní tvorby Jakoba Gartnera, který obsahuje i stavby realizované na Moravě a ve Slezsku.
|
|
Vývoz českého kapitálu do Srbska mezi lety 1900 a 1918 a jeho politické aspekty: Případ Pražské úvěrní banky
Arlt, Jan ; Šístek, František (vedoucí práce) ; Velek, Luboš (oponent)
Diplomová práce se věnuje vývozu českého finančního kapitálu národně českými bankami do Srbského království mezi lety 1900 a 1918 a politickým aspektům jejich zdejší činnosti. Politická stránka těchto aktivit, která byla silně determinována tehdejšími geopolitickými okolnostmi, především zhoršujícími se vztahy mezi Rakouskem-Uherskem a Srbskem a následným vypuknutím první světové války, je zde zkoumána na případě nejúspěšnějšího českého finančního ústavu působícím v tomto balkánském státu, Pražské úvěrní banky. Zapojení této instituce do politických aktivit, mezi něž patří mj. konexe představitelů její filiálky v Bělehradě na tzv. "srbofilní" hnutí, a jejich důsledky po obsazení Srbska armádami Centrálních mocností během první světové války, jsou zde ilustrovány především zajímavými osobními příběhy konkrétních aktérů kapitálového vývozu a příslušníků českého emancipačního hnutí.
|
|
Válečné uprchlictví a nucené vysídlení v českých zemích v letech 1914-1920
Rejzl, Bohuslav ; Hnilica, Jiří (vedoucí práce) ; Frankl, Michal (oponent) ; Fasora, Lukáš (oponent)
Předkládaná disertační práce si klade za cíl přiblížit fenomén nucených migrací civilního obyvatelstva v době první světové války na území Rakouska-Uherska, a to se zvláštním zřetelem k českým zemím Studie se neomezuje na jedinou partikulární skupinu uprchlíků na základě etnické či národnostní příslušnosti, ale nabízí pohled na etnickou pluralitu v místě jejich dočasného azylu. Práce se pokusí o syntézu dosavadních poznatků k průběhu a podmínkám nuceného vysídlení civilního obyvatelstva na východní a italské frontě a představí proces začleňování uprchlíků a evakuovaných osob na území Čech a Moravy. Na základě studia archivních pramenů rakouské a české provenience věnuje pozornost rekonstrukci života v uprchlických táborech, systému sociální a zdravotní péče v obcích, duchovnímu životu a v neposlední řadě procesu reemigrace a repatriace, a to s ohledem na jeho kontinuitu v poválečných letech. V sociopolitickém kontextu prvních let Československa se práce zaměří na postavení válečných uprchlíků, představí proces likvidace uprchlické péče a obraz života v uprchlických táborech v době poválečné demobilizace.
|
|
Historický pivovar - potenciál regionálního rozvoje
Mosler, Štěpán ; Boháč, Ivo (oponent) ; Králová, Eva (oponent) ; Zemánková, Helena (vedoucí práce)
V dnešní době existují stovky pivovarů, které jsou roztroušené po Čechách, Moravě a Slezsku a stále hledají svoji novou budoucnost. Jsou to pivovary opuštěné nebo v soukromém vlastnictví a mnohé z nich chátrají beze zbytku naděje na obnovu. Nezbývá jich mnoho a velmi obtížně se pro ně hledá nová funkce nebo osvícený investor. Důležité je, jak se k těmto historickým budovám budeme stavět v budoucnosti. Využít tento neopakovatelný potenciál, nebo nechat prostor pro nové využití? Jakým způsobem přistupovat k těmto stavbám? Jaké možnosti nám dávají a co potřebují? Dizertační práce se snaží charakterizovat a ukázat hodnoty pivovarské architektury, která se díky dramatickým změnám společnosti stala ohroženým druhem. Prostuduje a představí pozitivní příklady využití potenciálu původních pivovarů a vepsání tohoto dědictví do soudobé urbanistické struktury měst a jejich zapojení do rozvojových projektů, konverzí a revitalizací, případně i dalšími způsoby. Pokusí se nabídnout možnosti, jak k těmto cenným stavbám přistupovat, aby zůstal zachován alespoň jejich charakter a atmosféra pro další generace.
|
|
Joseph Roth: Charakteristika fikčního makrosvěta
Sirotek, Adam ; Kubíček, Tomáš (vedoucí práce) ; Mocná, Dagmar (oponent)
V této práci jsou analyzována Rothova prozaická díla ze 30. let jakožto komplexní fikční makrosvět. Prostřednictvím literárních postav, kategorie prostoru a přidružených motivů a symbolů je postižena úpadková a specificky patriarchální sémantika habsburského světa. Hlavním bodem zájmu je Stříteckým vytyčený konflikt mezi tradičním a zestátněným patriarchalismem. V práci jsou analyzovány projevy postupného rozkladu základních hodnotových pilířů tohoto patriarchálního světa, a to na pozadí dynamického napětí mezi centrem a periferií habsburské monarchie. Těmito pilíři jsou armáda, byrokracie, náboženská víra; autorita císaře, otce a muže. V první části (centrum) je degradace těchto hodnot analyzována ve spojitosti s postavami reprezentujícími centrum říše. V druhé a třetí části (periferie; za oponou) se do popředí zájmů dostávají zejména vedlejší postavy představitelů periferie, resp. žen. Prostřednictvím těchto postav je obnažena neživotadárná podstata zestátněného patriarchalismu. Tato práce mimo jiné ukazuje, že odchýlení se od tradičního, patriarchálního řádu je skutečnou příčinou celkového úpadku. Zároveň s tím je vyvrácena teze, že za destrukcí hodnot stojí primárně prostor periferie. Základní metodou práce je detailní sémiotická analýza textu. V rámci sekundární literatury práce čerpá zejména...
|
|
Akcentace sociální otázky u T. G. Masaryka v rámci druhé poloviny 19. století
Kozák, Vratislav ; Havelka, Miloš (vedoucí práce) ; Nešpor, Zdeněk (oponent) ; Kubátová, Helena (oponent)
Tomáš Garrigue Masaryk 20. století je osobou, u které mezi badateli panuje všeobecná shoda ohledně charakteristiky i zařazení do dobové společnosti. Masaryk století 19. je ovšem naprosto odlišný případ. Dodnes není mezi badateli shoda v tom, jak přesně Masaryka zařadit, což mnozí zjednodušují zdůvodněním, že sám Masaryk byl v tomto směru nerozhodný, věnoval se mnoha věcem najednou a ne vždy je dokončil. Ústřední otázkou druhé poloviny 19. století byla nepochybně otázka sociální, která je pro mnohé též obtížně uchopitelná, jelikož na ní jde pohlížet buď velmi konkrétním, nebo velmi obecným způsobem. V této souvislosti se v práci zaměřuji nejen na Masarykův pohled na sociální otázku doby, ale přicházím s hypotézou, že právě sociální otázka a její princip rovnosti je ústředním motivem osoby Tomáše Garrigue Masaryka v 19. století. Navrhuji funkční Masarykův model řešení sociální problematiky doby, který je založen na zmíněném pojetí rovnosti, a to hned v několika spolu souvisejících, ale přesto dostatečně nezávislých oblastech, kterými jsou náboženství, politika, nacionalismus, společnost a vzdělání. Umístění těchto jednotlivých aspektů v rámci mého Masarykova modelu následně ověřuji skrze analýzu Masarykových myšlenek, textů a dalších badatelů, kteří se Masarykovi věnovali. Smysluplnost zvoleného...
|
|
Obraz česko-rakouského vyrovnání v roce 1871 na stránkách vídeňského tisku
Skálová, Monika ; Sekera, Martin (vedoucí práce) ; Köpplová, Barbara (oponent)
Diplomová práce Obraz česko-rakouského vyrovnání v roce 1871 na stránkách vídeňského tisku mapuje pohled Vídně na tzv. státoprávní jednání mezi vídeňskou vládou a českou politickou reprezentací. Tato jednání tvořila několikaměsíční mediální událost, kterou reflektovaly významné evropské deníky. Práce zkoumá pohled dvou významných vídeňských listů - Die Presse a Neue Freie Presse, které se nacházely v centru politického dění. Pro výzkum bylo vybráno období, kdy státoprávní jednání vrcholila, a to srpen a září 1871. Samotné analýze deníků předchází teoretická část, v které je popsán vývoj česko-německých vztahů s důrazem na německou národnost v rámci habsburské monarchie, vývoj cenzury v monarchii v druhé polovině devatenáctého století a historie samotných zkoumaných periodik.
|
|
Oázy v srdci Evropy. Orientalismus v české architektuře 19. století
Vránová, Veronika ; Šmied, Miroslav (vedoucí práce) ; Czumalo, Vladimír (oponent)
Evropa na počátku 19. století hledá svou novou uměleckou tvář. Začíná se rodit několik různorodých proudů, které se snaží uchytit na umělecké scéně a převzít onu vůdčí štafetu. A právě touha po hledání nových cest prohlubuje v Evropě zájem o Orient. Vzájemné poznávání Východního a Západního světa sahá již do raného středověku a projevuje se v několika etapách až do dnešní doby. Fascinace Orientem v 19. století byla spjata především s Napoleonovým tažením do Egypta, řeckým povstáním proti Turkům, dobytím Severní Afriky Francií, světovou výstavou v Londýně a se samotnými výpravami do exotických zemí tehdejších nadšenců. Vlna orientalismu prosákla do všech vrstev výtvarného umění, nejčastěji ji můžeme spatřit v malířství, grafice či fotografii, nejméně pak v sochařství. Diplomová práce sleduje fenomén orientalismu od konce 18. století až do 1. světové války. Snaží se přiblížit jeho vliv na odvětví výtvarného umění ve střední Evropě a hledat tak východiska pro další bádání. Klíčovým bodem práce je zkoumat exotické tendence v architektuře na území Českého království a uvést je v kontextu orientální architektonické tvorby ostatních zemí tehdejšího habsburského mocnářství. Klíčová slova architektura, orientalismus, inspirace, ornament, 19. století, Blízký východ, Rakouské císařství, Rakousko-Uhersko,...
|
|
Rakousko-uherské aktivity v Číně, 1894-1914
Kočvar, Jan ; Skřivan, Aleš (vedoucí práce) ; Županič, Jan (oponent) ; Tejchman, Miroslav (oponent)
Rakousko-uherské aktivity v Číně, 1894-1914 PhDr. Jan Kočvar Tématem mé práce je zhodnocení rakousko-uherských aktivit v Číně v letech 1894-1914, zejména jejich politického aspektu. Kladl jsem si otázku, jaký byl charakter rakousko-uherských kontaktů s Čínou a jaký byl jejich význam pro Rakousko-Uhersko. Klíčovým zdrojem pro mne byly prameny z vídeňského Haus-, Hof- und Staatsarchivu. Rakousko-Uhersko navázalo diplomatické styky s Čínou roku 1869, avšak jeho pozice v Číně byla slabá. Po čínsko-japonské válce se Dálný východ dostal do středu zájmu velmocí, a roku 1896 vzniklo rakousko-uherské vyslanectví v Číně. Během boje o koncese a sféry vlivu koncem devadesátých let Rakousko- Uhersko provádělo průzkum čínského pobřeží pro případ, že by tam chtělo zřídit svoji základnu, ale od tohoto plánu ustoupilo. Jeho obchodní a jiné zájmy byly příliš slabé, než aby byla základna v Číně potřeba. Vrchol rakousko-uherské přítomnosti je spojen s tzv. Boxerským povstáním z roku 1900. Rakousko- Uhersko nemělo na událostech vedoucích k povstání podíl. Jeho námořníci během Boxerského povstání bojovali na obležených pekingských legacích i v sídelní provincii Č'-li. Poté se rakousko-uherská diplomacie podílela na jednáních o urovnání vztahů. Rakousko-Uhersko začalo spravovat koncesi v Tiencinu. Hlavní význam Dálného...
|
|
Rod (von) Hardtmuth
Klímová, Jana ; Županič, Jan (vedoucí práce) ; Horčička, Václav (oponent)
Diplomová práce Rod (von) Hardtmuth se soustředí na osudy budějovické podnikatelské rodiny od konce 18. století do konce druhé světové války. Cílem však není jen životopisná studie, nemalá pozornost je také věnována procesu sociálního vzestupu rodu, který zahájil lichtenštejnský knížecí architekt, vynálezce a zakladatel dnešní tužkárny Koh-i-noor, Joseph Hardtmuth, a etablování mezi měšťanskými a novošlechtickými elitami. Z tohoto důvodu se studie rozsáhle věnuje i sňatkové politice a veřejnému působení rodiny. Na jednotlivých generacích tak můžeme sledovat postupné uzavírání se před níže postavenou společností, stylizaci majitelů do pozice otců dělníků (analogicky k pozici císaře jako otce svých národů), přejímání aristokratického způsobu života, ale také národnostní napětí v Českých Budějovicích i celé monarchii. Z tohoto důvodu je věnována rozsáhlá pozornost i zakládání konkurenčních českých tužkáren a nacionálním reklamním kampaním od přelomu 19. a 20. století do konce druhé světové války. Studie si tak klade za cíl přispět k výzkumu německých měšťanských a novošlechtických elit, jejichž osudům nebyla dosud, zejména ve srovnání s jejich národnostně českými souputníky, věnována dostatečná pozornost.
|