|
Specifika řízení malotřídní školy
Matýsková, Denisa ; Tureckiová, Michaela (vedoucí práce) ; Veteška, Jaroslav (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje především na analýzu a konkretizaci specifických rysů řízení malotřídní školy. Z důvodu poměrně nízkého počtu zastoupení tohoto typu škol ve školské soustavě bývají specifika jejich řízení často v literatuře opomíjena, nebo zmiňována jen okrajově, přestože jsou nepochybně odlišná od řízení škol plně organizovaných, jejichž počet převládá. Teoretická část vymezuje pojem malotřídní škola a zabývá se popisem jejích specifických rysů a zvláštností. Následuje popis obecného řízení školy z pohledu školského managementu a jeho nejdůležitějších oblastí. Na management školy je v této práci pohlíženo primárně z pohledu činnosti ředitele školy. Výzkumná část je realizována metodou dotazníkového šetření zaměřeného na ředitele malotřídních a plně organizovaných škol ve Středočeském kraji. Práce není koncipována jako kvalitativní porovnání obou typů škol, specifika řízení plně organizované školy slouží jako výchozí bod pro zjištění specifik řízení školy malotřídní. KLÍČOVÁ SLOVA Malotřídní škola, plně organizovaná škola, ředitel školy, školský management, manažerské funkce
|
| |
| |
| |
|
Jak vedení výběrových základních škol přiděluje učitele do tříd?
Kadrnožková, Monika ; Greger, David (vedoucí práce) ; Starý, Karel (oponent) ; Kasíková, Hana (oponent)
Disertační práce se zabývá tématem, jak vedení českých výběrových základních škol přidělují učitele do tříd. Cílem práce bylo vymezit systém přidělování učitelů do tříd na školách uplatňujících diferenciaci žáků a objasnit, dle jakých kritérií se vedení škol při přidělování učitelů do tříd řídí. V teoretické části bylo vycházeno jak z domácích, tak ze zahraničních zdrojů zabývajících se pojmem diferenciace žáků v základním vzdělávání a volbou přidělování učitelů do tříd. Diferenciace žáků byla představena jak z hlediska pozitivních dopadů efektivního vzdělávání podobně schopných žáků, tak z pozice názoru, že prostřednictvím diferenciace je podporováno nerovné rozřazování žáků do tříd a následné získávání učitelů uplatňujících odlišné nároky a kurikulum. Dále byl představen model diferenciace žáků, modely přidělování učitelů do tříd a uveden teoretický model znalostí učitele, který byl dále využit v empirické části při stanovení kritérií přidělování učitelů do tříd. Cílem empirické části bylo popsat reálný způsob přidělování učitelů do tříd vedením v pěti záměrně vybraných školách a objasnit jej v kontextu vnímání samotných učitelů. Zvolen byl design kvalitativního výzkumu a jako výzkumná strategie vícepřípadová studie a zakotvená studie. Sběr dat tvořila obsahová analýza školní dokumentace,...
|
|
Hodnocení vzdělávací činnosti vysokých škol zaměřené na vzdělávání studentů se speciálními potřebami
Toupalová, Nikola ; Šafránková, Jana Marie (vedoucí práce) ; Tureckiová, Michaela (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na problematiku edukace a rozvoje studentů se speciálními potřebami v terciárním vzdělávání. Cílem diplomové práce je analyzovat dokumenty vztahující se ke vzdělávání osob se speciálními potřebami a komparovat nastavení systému podpory na jednotlivých vysokých školách. Práce vychází nejen z poznatků odborné literatury, a to jak světové, tak domácí, ale také z šetření provedeného na vybraných vysokých školách. Výzkumná část zahrnuje obsahovou analýzu, která systematicky popisuje obsahy dokumentů týkajících se vzdělávání studentů se speciálními potřebami a komparuje nastavení systému podpory na vybraných vysokých školách, které je doplněno o rozhovory s vedoucími pracovníky poradenských center. KLÍČOVÁ SLOVA Evaluace, management školy, terciární vzdělávání, handicap, inkluze.
|
| |
| |
|
Reflexe změny v řízení pedagogického procesu na přelomu osmdesátých a devadesátých let
Kaplanová, Jitka ; Trojan, Václav (vedoucí práce) ; Starý, Karel (oponent) ; Pisoňová, Mária (oponent)
Disertační práce se zabývá reflexí změny v řízení pedagogického procesu na přelomu 80. a 90. let. Cílem práce bylo zjistit, jaký vliv má změna společenských, politických a ekonomických podmínek na přelomu 80 a 90. let na pojetí řízení pedagogického procesu. Šlo nám především o objasnění způsobu řízení v historickém kontextu, stanovit, zda jsou příčinou těchto změn pouze koncepční a strategické dokumenty rezortu školství, či stále se proměňující legislativa, nebo zda zde hrají roli i jiné faktory. V teoretické části jsme reflektovali změny v řízení pedagogického procesu od roku 1989 do dnes, provedli deskripci vývoje fenoménu řízení základní školy s akcentací na pedagogický proces. Vycházeli jsme z teoretických přístupů pedagogiky i obecného managementu. Cílem výzkumné části bylo objasnění vztahů, tvorba a deskripce schématu proměny řízení pedagogického procesu vlivem měnících se podmínek po roce 1989. Zvolen byl design kvalitativního výzkumu, jako výzkumná metoda orální historie. Sběr dat se skládal z analýzy a komparace dokumentů a následného provedení hloubkových rozhovorů s řediteli základních škol. Na základě výzkumného šetření byly stanoveny následující hypotézy: H1 - Změna společensko-politicko-ekonomických podmínek má vliv na pojetí pedagogického procesu, H2 - Změny ve společnosti v období...
|
|
Evaluace a autoevaluace školského managementu
Geringová, Lenka ; Trunda, Jiří (vedoucí práce) ; Svobodová, Zuzana (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na průběh evaluace a autoevaluace školského managementu ve střediscích volného času (dále jen SVČ) ve Středočeském kraji a v Praze. Cílem práce je zjistit, jakým způsobem a zda vůbec evaluace a autoevaluace školského managementu v SVČ probíhá, a to včetně zdrojů, metod a kritérií, které jsou používány. V teoretické části diplomové práce je vymezen původ a význam pojmu evaluace a autoevaluace a představení hlavních teorií této disciplíny v rámci tzv. Stromu evaluačních teorií. Dále je zde SVČ zařazeno do systému českého školství a typů vzdělávání, formálního, neformálního vzdělávání a informálního učení. Jednotlivé kapitoly se zabývají obecným představením organizace SVČ, vymezením školského managementu (včetně zákonem stanovených požadavků na vzdělání), evaluačními nástroji, projekty, metodami, kompetencemi a kompetenčními modely středního managementu v SVČ. Jsou zde představeny evaluační nástroje vytvořené pro potřeby SVČ, především online systém OLINA. V empirické části jsou data zpracována kombinací kvantitativního šetření (dotazníkové šetření v SVČ Středočeského kraje a Prahy) a případové studie, kdy analýza aktuálního stavu evaluace a autoevaluace ve vybraném SVČ mapuje procesy evaluace a využívání výsledků těchto procesů pro podporu profesního rozvoje středního...
|