| |
|
Ontological security and anxiety: establishing the conceptual link
Maděra, Matyáš ; Kazharski, Aliaksei (vedoucí práce) ; Weinfurter, Jaroslav (oponent)
Tato práce zkoumá souvislost mezi existenciální úzkostí a ontologickou bezpečností. Nejprve jsou oba pojmy definovány prostřednictvím konceptuální analýzy, načež je dále analyzována jejich vazba. K osvětlení této interakce byla úzkost rozdělena na vědomou a nevědomou formu na základě interpretace Heideggerova díla. Na rozdíl od běžného pojetí úzkosti jako zdroje nebo následku ontologické nezabezpečenosti, v této práci je pojata především jako odhalující emoce. Úzkost jako nevědomá emoce je všudypřítomná, protože vzniká jako reakce na budoucí možnosti, které nikdy zcela nezaniknou. Zvýšená ontologická nezabezpečenost však může učinit jedince zranitelnějším vůči vědomému prožívání této emoce, což může naopak tento stav zhoršit. V průběhu konceptuální analýzy práce také upozorňuje na hlavní kritiky, paradoxy a další problémy, kterým tato oblast čelí. Argumentuje proti převedení ontologické bezpečnosti na úroveň státu a proti používání úzkosti jako konceptu, který vede k nějaké formě determinovaného výsledku. Na závěr, protože ontologická bezpečnost je definována jako "bezpečnost svého já," tento koncept je stanoven na základě teorií Kierkegaarda a Giddense.
|
| |
| |
|
Simone de Beauvoir a feminismus
BENEŠOVÁ, Adéla
Práce představuje francouzskou spisovatelku a existencialistickou filozofku Simone de Beauvoir jako feministku. Po stručném představení jejího života a díla v kontextu doby a existencialistické filozofie se zaměřuje na její pohled na ženu a na její názory na ženskou otázku. Opírá se v první řadě o esej Le Deuxi?me sexe (1949), ale také o další texty, články, projevy či rozhovory. Rekapituluje zapojení Beauvoirové do feministického hnutí a sleduje vývoj jejího myšlení o ženách a vývoj jejích názorů v klíčových otázkách ženské problematiky. V závěru se pokouší odpovědět na otázku, zda a čím Beauvoirová stále oslovuje v dnešní době.
|
|
Divadelní hry Jeana-Paula Sartra v českých překladech a na českých scénách
ROUČKOVÁ, Tereza
Bakalářská práce je zaměřena na dramatickou tvorbu francouzského existencialistického filosofa a spisovatele Jeana-Paula Sartra. Práce mapuje dobové ohlasy Sartrových her u nás od konce 50. let minulého století do současnosti, v souvislosti s knižním vydáním jejich překladů a s jejich jevištním uvedením. Dále nastiňuje kulturně-politické prostředí daného období a význam literárního překladu v přejímající kultuře. Cílem práce je shrnout ohlasy Sartrovy dramatické tvorby u nás od prvního uvedení na českou scénu do současnosti.
|
|
Sebereflexivní próza 30. a 40. let v české literatuře
SELNER, Ondřej
Předložená disertační práce se zabývá specifickými řečovými figurami uměleckých textů, které se v literárněhistorické diskuzi ustálily pod pojmem sebereflexivita. V první části práce se její autor pokouší nalézt jak inspirační zdroje této poetiky v širším historicko-kulturním evropském kontextu, tak i její případné souvislosti s modernistickým proudem uvažování a následně hledá iniciační momenty těchto postupů v bohemikálním prostoru. V pojednání také napříč různými literárněvědnými přístupy mapuje základní pojetí zkoumané problematiky na poli české filologie. Po prozkoumání těchto domácích tezí, vytyčení styčných otázek z nich vyplývajících a definování určitých kolizních a limitujících momentů se práce obrací zpět k samotnému termínu sebereflexivity a ohledává zdroje jeho myšlenkové sémantiky v zásadních koncepcích předních evropských filozofů 1. poloviny 20. století - Edmunda Husserla, Jeana-Paula Sartra, Martina Heideggera a Maurice Merleau-Pontyho. Analýza relevantních děl těchto vybraných filozofů dovedla autora k vytvoření jakési myšlenkové mapy, která vykazuje zřejmé motivické paralely se sebereflexivními texty, což dokládají východiska stanovená pro jejich interpretaci. Se záměrem ověřit souvislost a platnost vytyčených východisek vznikly tři případové studie, jež se věnují klíčovým sebereflexivním dílům české prózy 30. a 40. let 20. století - Hře doopravdy Richarda Weinera, Rozhraní Václava Řezáče a Hlavě umělce Milady Součkové.
|
| |
|
Existencialism and its Implementation in Education
Krivdová, Annamária ; Hogenová, Anna (vedoucí práce) ; Hauser, Michael (oponent)
Tato práce si klade za cíl nastínit nejvlivnější myšlenky existencialismu a dát je do souvislosti s naším každodenním životem. První část se zaměřuje na pět existenciálních spisovatelů a jejich nejhlubší příspěvky. Oslovuje díla Dostojevského, Kierkegaarda, Nietzscheho, Sartra a Camuse. Druhá část se skládá z dvanácti podkapitol, řešících otázky svobody, determinismu, úzkosti, utrpení, autenticity, odpovědnosti a hledání smyslu života. Tato část se snaží uvést otázky existenciální filozofie do praktického využití a zdůraznit její trvalý vliv a význam v dnešním světě. Je postavena ve formě dvanácti lekcí a nabízí různé příklady a pohledy na podnětné koncepty uvedené v první části.
|
| |