|
Historický vývoj početních postupů a výpočetních technik
DIVÍŠKOVÁ, Michaela
Ve své bakalářské práci se zabývám historickým vývojem početních postupů a výpočetních technik. V první kapitole popisuji zavedení pojmu čísla a jeho zápis. Ve druhé kapitole uvádím základní početní postupy a různé algoritmy pro matematické operace. Ve třetí kapitole se věnuji technikám počítání a pomůckám pro usnadnění výpočtů. V závěrečné kapitole se zaměřuji na počítání s periodickými racionálními a iracionálními čísly.
|
|
Fast signal processing
Rychlý, Ivo ; Langerová, Petra (oponent) ; Mikulka, Jan (vedoucí práce)
An increasing amount of data in modern image processing requires a new approach in algorithms. The biggest obstacle for successful speed up of an algorithm is parallelization and subsequent optimization. Architectures like CUDA and OpenCL with modified programing languages and interfaces help to overcome this obstacle and bring parallel computing to a broader audience. In this paper I take a look at basics of image processing and how parallelization can speed up the algorithms in image processing.
|
|
Aplikace pro odhalování plagiátů
Šalplachta, Pavel ; Techet, Jiří (oponent) ; Lukáš, Roman (vedoucí práce)
Bakalářská práce se zabývá programovacím jazykem C a způsobem odhalováním plagiátů v programech psaných v tomto jazyce. Výsledkem práce je aplikace vytvořená také v jazyce C, která podle podobnosti zdrojových kódů rozhodne, zda se jedná o plagiáty. Aplikace je především určena pro kontrolu plagiátorství domácích úloh v předmětu Algoritmy na Fakultě informačních technologií na Vysokém učení technickém v Brně.
|
|
Elektronický otáčkoměr pro zážehový motor
Bradáč, Pavel ; Lukeš, Zbyněk (oponent) ; Šnajdr, Václav (vedoucí práce)
Otáčkoměr je založen na bezkontaktním snímáním otáček, snímáním napěťových impulzů v zapalovacích kabelech a jejich zpracováním pomocí mikrokontroléru. Otáčkoměr je určen pro měření otáček zážehových motorů a to dvoudobých i čtyřdobých. Naměřené údaje jsou zobrazovány pomocí grafického LCD displeje.
|
|
Algoritmy pro klasifikaci paketů
Foukal, Martin ; Kajan, Michal (oponent) ; Puš, Viktor (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá algoritmy pro klasifikaci paketů, které jsou určené pro filtrování provozu v počítačových sítích. Pojednává o různých oblastech využití klasifikace paketů. Popisuje množství algoritmů včetně paměťových a rychlostních charakteristik. Dále práce popisuje implementaci dvou vybraných algoritmů založených na bitovém paralelismu a bitových vektorech, které byly integrovány do Netbench, experimentálního frameworku pro testování síťových algoritmů. Jsou popsány paměťové požadavky obou algoritmů, které byly doloženy testováním na různých sadách pravidel. Tyto požadavky jsou porovnány s dalšími algoritmy v Netbench.
|
|
Grafický výukový systém
Hotař, Roman ; Seeman, Michal (oponent) ; Štancl, Vít (vedoucí práce)
Účelem této diplomové práce je přiblížit problematiku návrhu výukového software pro výuku algoritmizace. Práce přistupuje k problému, jak z teoretického hlediska vzdělávání se a učení se novým věcem, tak z praktického pohledu důležitého pro osvojení si procesu algoritmizace. Zabývá se také stavem výuky algoritmizace na českých školách a popisuje výsledný program, který byl v rámci diplomového projektu vytvořen. Přínos této práce spočívá ve shrnutí požadavků, kladených na daný software a implementaci softwaru tohoto typu, na kterém lze názorně demonstrovat problémy a požadavky návrhu programů tohoto druhu. V práci jsou také popsány reakce pedagogů na vytvořenou aplikaci.
|
|
Algoritmy pro umělou inteligenci
Petrželka, Jan ; Hrubý, Martin (oponent) ; Janoušek, Vladimír (vedoucí práce)
Tato diplomová práce se zabývá algoritmy používanými v oblasti umělé inteligence, konkrétně se jedná o algoritmy popsané v knize Artificial Inteligence: A Modern Approach autorů Russela a Norviga a jejich implementaci v jazyce Squeak Smalltalk. Je kladen důraz na objektově orientovaný přístup, který vyplývá z podstaty jazyka Smalltalk. Zdrojem jsou kromě popisů algoritmů v pseudokódu přímo v knize také existující implementace v jazycích Lisp, Python a Java. Tato práce se věnuje algoritmům pro práci s inteligentními agenty a prostředími pro simulaci těchto agentů, prohledávání stavového prostoru, hraní her, plánování, logice, pravděpodobnosti a učení.
|
|
Vyhledávání nejdelšího shodného prefixu ve vysokorychlostních sítích
Skačan, Martin ; Tobola, Jiří (oponent) ; Kořenek, Jan (vedoucí práce)
Tato práce se zabývá vyhledáváním nejdelšího shodného prefixu (LPM), což je časově kritická operace při směrování paketů. Pro dosažení propustnosti 100Gbps je nutná hardwarová implementace této operace a směrovací tabulka musí být uložena v paměti na čipu, která je omezena nízkou kapacitou. Současné LPM algoritmy vyžadují velké množství paměti pro uložení směrovacích tabulek protokolu IPv6, nebo je není možno jednoduše implementovat v HW. Proto jsem se zaměřil na analýzu směrovacích tabulek IPv6 a několika známých LPM algoritmů. Na základě této analýzy jsem navrhl nový algoritmus, který vyniká nízkou paměťovou složitostí pro IPv4/IPv6 vyhledávání. Navržený algoritmus má nejnižší paměťové nároky v porovnání s existujícími LPM algoritmy. Navíc je vhodný pro nasazení ve vysokorychlostních 100Gbps sítích, což bylo ukázáno s pomocí nové hardwarové architektury využívající zřetězené zpracování s propustností 140Gbps.
|
|
Indoor robot - řídicí neuronová síť
Křepelka, Pavel ; Kopečný, Lukáš (oponent) ; Žalud, Luděk (vedoucí práce)
V dokumentu popisuji možnosti navigace mobilních robotů. Tato problematika je řešena mnoha různými přístupy, ovšem dodnes není zcela vyřešena. Naleznete zde popis jednoduchých deterministických algoritmů, které lze použít pro jednoduché akce, jako je objíždění překážek nebo jízda v koridoru. Pro globální navigace však deterministické algoritmy selhávají. Další částí dokumentu je teorie umělých neuronových sítí (perceptron, vícevrstvé sítě, samoorganizující se sítě) a jejich použití v robotice. Vlastní navigační algoritmy byly otestovány na vytvořeném mobilním robotu nebo v simulačním softwaru popsaným v kap. 6. Návrh vlastních řídících algoritmů je založen právě na neuronových sítích (Kohonenova mapa), ať už pro navigaci do jednoho cíle nebo komplexní globální navigaci. V dokumentu je uvedeno srovnání jednotlivých přístupů k navigaci, jejich výhody a nevýhody. Cílem bylo nalézt efektivní algoritmus pro navigaci a umělá inteligence se zdá být tím správným řešením.
|
| |