|
Media and society
Kianicová, Lucia ; Stracený, Josef (vedoucí práce) ; Havlík, Radomír (oponent)
Táto práca si kladie za cieľ prediskutovať hlavné politické a spoločenské aspekty v rámci rozvoja médií a ich zmien, ktoré dané médiá vyvolávajú. Trhové správanie subjektov politickej súťaže je dnes úplne prirodzeným. Rozhodovacie procesy v politickej sfére priťahujú pozornosť nielen odbornej ale i širokej laickej verejnosti. Správanie politických strán je ovplyvnené niekoľkými zmenami prejavujúcich sa vo sfére politiky. Kľúčovú úlohu zohráva globálny prístup k médiám, prostredníctvom ktorých kandidáti aj politické strany priamo a silne apelujú na všetky voličské skupiny. Dôležitým faktorom je aj široká expanzia informačných technológií. Často dochádza k racionalizácií volebného správania, čo v mnohých prípadoch znamená, že voliči sú viac nedôverčivejší vo vzťahu k politickým stranám a ich kandidátom. Najviac hlasov smeruje pre tých kandidátov, o ktorých si voliči myslia, že predkladajú najzaujímavejšiu politickú predvolebnú reklamu a kampaň. Tieto uvedené zmeny vedú k tomu, že politické strany vedú kampane predovšetkým na báze marketingových zásad. Predstava o význame politickej komunikácie vedie ku zvýšenému záujmu práve o vzťah politickej a masovej komunikácie. Vzrastajúce prenikanie médií do politiky vedie k mediokracii, v ktorej sa médiá zmocňujú funkcií politických inštitúcií. Komplexnou a...
|
|
Vnitřní struktura eurostran po roce 2004
Kuznická, Anna ; Kasáková, Zuzana (vedoucí práce) ; Rovná, Lenka (oponent)
Předkládaná diplomová práce zkoumá závislost a vztah mezi eurostranami a frakcemi Evropského parlamentu a eurostranami a národními stranami. Výzkum konkrétně probíhá na pěti eurostranách: Evropské lidové straně (EPP), Evropské sociálnědemokratické straně (PES), Alianci liberálů a demokratů pro Evropu (ALDE), Evropské straně zelených (EGP) a Straně evropské levice (PEL) v období 2004-2013 a soustředí se na tři oblasti: financování eurostran, vedení eurostran a autonomii při rozhodování. Práce dochází k několika závěrům. V otázce financování dochází po roce 2004, kdy vešlo v platnost Nařízení č.2004/2003 upravující financování eurostran, k osamostatnění eurostran na frakcích Evropského parlamentu a částečně i národních stranách, zároveň eurostrany disponují stále většími prostředky. Na druhou stranu jak je ukázáno na příkladu nominace a následné volby takzvaných Spitzenkandidátů, tedy kandidátů na předsedu Evropské komise, do rozhodovacího procesu jsou stále zapojeny všechny tři zmíněné složky, míra hierarchizace je přitom podobná hierarchizací členských stran eurostran. Práce také upozorňuje na značné personální propojení frakcí Evropského parlamentu a nejvyšších pozic v eurostranách a poukazuje na vztah mezi stářím a tedy i mírou institucionalizace eurostran a postavení frakcí v jejich orgánech.
|
|
Postavení valonských stran v letech 1999-2012
Jílková, Zuzana ; Říchová, Blanka (vedoucí práce) ; Höfer, Karel (oponent)
POSTAVENÍ VALONSKÝCH STRAN V LETECH 1999-2012 Bakalářská práce Zuzana Jílková Abstrakt Bakalářská práce "Postavení valonských stran v letech 1999-2012" analyzuje čtyři valonské strany (Socialistickou stranu (PS), Reformní hnutí (MR), Humanistický demokratický střed (cdH) a Sdružení ekologů pro organizaci původního boje (Ecolo)) a jejich vliv na vývoj Belgie po federalizaci. V práci jsou podrobně představeny volební výsledky jednotlivých stran na úrovni provinční, regionální, celostátní a nadstatní. Sledována je přítomnost stran v koalicích, symetrie a asymetrie vlád napříč úrovněmi a koordinace ve straně napříč úrovněmi, mezi jednotlivými vládami a uvnitř koalic. Cílem práce je tak zhodnotit vliv jednotlivých stran na vývoj Belgie po federalizaci. Pramenná základna je tvořena volebními výsledky z oficiální internetové databáze belgických státních institucí, obecnou literaturou k volbám, politickým stranám a tvorbě koalic a také přímým vyjádřením politické strany.
|
|
Srovnání francouzského hnutí La République En Marche! a českého hnutí ANO 2011
Matoušková, Renáta ; Perottino, Michel (vedoucí práce) ; Šárovec, Daniel (oponent)
Tato bakalářská práce se věnuje komparativní analýze dvou evropských hnutí, francouzského hnutí La République En Marche a českého hnutí ANO 2011, kterým se v roce 2017 podařilo vyhrát volby do horních komor parlamentů. Oba subjekty se reprezentují jako proevropská, centristická hnutí, která usilují o přízeň všech občanů nehledě na jejich ideologická přesvědčení. Práce se tak bude zabývat podobnostmi a odlišnostmi hnutí v rámci jejich vzniku a následného vývoje, struktury stranické organizace, programu pro volby v roce 2017 a marketingu během kampaní společně s financováním a rolí zakladatelů uvnitř hnutí. Na základě jednotlivých poznatků pak proběhne srovnávací analýza. Během analýzy je důležité zohlednit legislativní a politické systémy v obou zemích, které mohou mít zásadní vliv na chování a strukturu hnutí. Závěr práce pak nabídne finální analýzu jednotlivých výzkumů, které buď potvrdí nebo vyvrátí hypotézu práce.
|
| |
| |
|
Tematizace bezpečnostní problematiky ve volební kampani: volby do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky 2017
Rendla, Michal ; Křeček, Jan (vedoucí práce) ; Nečas, Vlastimil (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou bezpečnosti v předvolební kampani do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky 2017, konkrétně ve volebních programech relevantních politických stran. V teoretické části práce je nejprve probírána bezpečnost, její koncept a základní bezpečnostní terminologie. Dále je představena sociálně-konstruktivistická teorie sekuritizace kodaňské školy, která poskytuje rovněž vhodný analytický nástroj, a také volební programy, jejich pozice v předvolební kampani a relevance pro tuto práci. Analytická část práce je rozdělena do dvou rovin. Pomocí kvantitativní obsahové analýzy programů, vycházející z metodiky výzkumné skupiny Comparative Manifesto Project, ovšem značně modifikované pro účely této práce, je zmapován tematický obsah bezpečnosti, zastoupení jednotlivých témat napříč programy i kolik prostoru, a tedy i pozornosti, věnovaly jednotlivé strany daným bezpečnostním tématům. Analýzou bylo zjištěno, že dominantními bezpečnostními tématy v programech sledovaných stran byly Armáda a obrana, Migrace, migrační krize a azylová politika, a konečně Vnitřní pořádek a bezpečnost. Druhá rovina obsahové analýzy je kvalitativního charakteru a optikou teorie sekuritizace nahlíží jevy a témata, která sledované politické strany ve svých programech prezentují jako bezpečnostní...
|
|
České politické strany a jejich expertní vědění v oblasti eGovernment
Ježek, Jaroslav ; Novotný, Vilém (vedoucí práce) ; Witz, Petr (oponent)
Elektronizace veřejné správy neboli eGovernment patří mezi jednu z nejrychleji se rozvíjející oblast ve státní správě po celém světě. Politické strany by měly mít k dispozici takové množství informací a podkladů, které jim pomohou tuto oblast učinit dostatečně efektivní a přívětivou pro koncové uživatele, tedy občany. Takové informace stranám dodávají odborné komise, které zde reprezentují expertní kapacitu. Tato práce se zabývá právě expertním věděním českých politických stran v oblasti eGovernment. Práce je postavena na případové studii, která zkoumá těchto pět politických stran: ČSSD, KDU-ČSL, KSČM, ODS a TOP 09. Práce popisuje, jakým způsobem se odborné komise vytvářejí, jací aktéři v nich působí, s jakými zdroji informací pracují a jak slouží výstupy jejich práce.
|
|
Zakazování politických stran-teorie a diskurz
Chytil, Matěj ; Wintr, Jan (vedoucí práce) ; Pithart, Petr (oponent)
Zakazování politických stran - teorie a diskurz Obnova stranického systému po změně režimu v roce 1989 vnesla do české politiky a práva otázky, na něž do té doby nebylo nutné odpovídat. Svobodná soutěž politických stran ve všeobecných volbách byla od počátku provázena sporty o legitimitu fungování komunistické strany. Při absenci relevantní judikatury tak byl Nejvyšší správní soud postaven v roce 2010 při rozhodování v kauze Dělnické strany před řadu otázek, jejichž řešení dosud žádný soud v novodobé české historii nehledal. Některé návodně vyřešil Evropský soud pro lidská práva, jiné vykračovaly mimo diskurz práva a zasahovaly do politických a filosofických otázek. Do rozhodování vstoupil i historický kontext a zkušenost první republiky s nástupem nacismu a s rozpouštěním stran, které jej reprezentovaly. Nejvyšší správní soud svým rozhodnutím proměnil českou debatu o soutěži politických stran a posunul ji z postkomunistického diskurzu směrem k současné evropské praxi. Opřel se o původem německý koncept bránící se demokracie, který je uplatňován i v rozhodovací praxi ESLP, a byť tento koncept není nezpochybnitelný a i nadále bude předmětem liberální kritiky, sdílí je nyní evropská i česká judikatura a vytváří tak relativně bezrozporný obraz, který je možné dále promýšlet. Postkomunistické obracení se do...
|
|
Československo za druhé světové války : vliv válečných událostí na poválečný vývoj republiky
Krejčí, Pavel ; Pithart, Petr (vedoucí práce) ; Kysela, Jan (oponent)
Léta 1938-1945 předurčila vývoj, který vyvrcholil komunistickým převzetím moci. Česká společnost procházela v tomto období hlubokou krizí, jež způsobila rozčarování z hořkého konce První republiky a její vnitropolitické problémy. Velká hospodářská krize, masová nezaměstnanost a neschopnost vládních činitelů tento stav uspokojivě řešit vedla k nespokojenosti s prvorepublikovým hospodářským uspořádáním a úvahám o radikální změně. Rovněž stranicko-politický prvorepublikový systém podle mnohých selhal. Příliš velké množství politických stran, nutnost koaličních vlád, egoistické lpění na stranických zájmech místo zájmů národních, pletichy, politikaření, a v neposlední řadě neúměrné zabrání prostoru v životě státu bylo dáváno za příčinu toho, proč demokracie nebyla schopna potvrdit svoje přednosti právě v okamžicích, kdy toho bylo nejvíce potřeba. Zrada západních spojenců, především Francie (pod silným vlivem Velké Británie) a relativně vstřícné chování Sovětského svazu během Mnichovské krize otřásly rovněž zahraničně-politickými koncepcemi, zastávanými v meziválečném období. Všechny tyto události způsobily, že prakticky nikdo si nepřál návrat k předválečným poměrům. Navíc to neměly být jen kosmetické úpravy, nýbrž o zásadní a radikální přestavbu vnitropolitické struktury budoucího státu, stejně jako o...
|