|
Kulturní prostor a paměť v díle Viktora Fischla
Štychová, Michaela ; Vojvodík, Josef (vedoucí práce) ; Špirit, Michael (oponent)
Tato práce si klade za cíl ukázat, jak se v prózách Viktora Fischla realizuje kolektivní, respektive kulturní paměť ve vztahu k holocaustu, jakým způsobem se traumatizující zkušenost stává předmětem "práce vzpomínání" hrdinů Fischlových knih, jak se s touto zkušeností vyrovnávají. Teoretickým východiskem práce jsou především úvahy a studie Aleidy a Jana Assmannových a stále podnětná a důležitá kniha Maurice Halbwachse Kolektivní paměť. Těžiště práce spočívá v její interpretační části, v níž se autorka pokouší explikovat a ověřovat koncepce kulturní paměti na literárních textech. Důraz je položen na poválečné prózy Viktora Fischla, které holocaust reflektují právě z perspektivy autorova časového, prostorového a také osobně zkušenostního odstupu. Právě tento odstup však vytváří specifickou formu vzpomínání a jeho naraci. V závěru pak autorka předkládané bakalářské práce své poznatky shrnuje a zobecňuje. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Dozorkyně a lékařky v koncentračních a vyhlazovacích táborech nacistického Německa
Straková, Katarína ; Veverková, Kamila (vedoucí práce) ; Lášek, Jan Blahoslav (oponent)
Ve své diplomové práci se chci zabývat možnými příčinami holocaustu, chci se zamyslet nad tím, jak se můžeme z poměrně nedávné minulosti 2. světové války poučit, případně zda jsou nějaké možnosti předcházení podobným událostem. To se pokusím pojmout z hlediska úlohy ženy ve vyhlazovacích táborech, které byly hlavním dějištěm programového vyhlazování Židů a dalších menšin. Zaměřím se na fenomén "zlých žen" v táborech smrti, tedy nacistek nebo lékařek. Ráda bych se na tento typ žen podívala ze sociologického hlediska. Pokud to bude možné, popíšu jejich původ, rodinné zázemí, vzdělání, mezilidské vztahy, chování v táboře a podobně. Postupovala jsem deskriptivní a analytickou metodou, obvyklými pro tento způsob práce. Součástí práce je také můj rozhovor s Annou Hyndrákovou, která prošla několika koncentračními tábory a povahu nacistek trefně ilustruje. Odborná literatura, zabývající se tématem dozorkyň a lékařek v koncentračních a vyhlazovacích táborech, je poměrně široká. Vycházela jsem z velké části ze sekundární literatury, která byla o tomto tématu vydána. Velká část zdrojů je cizojazyčná, především v anglickém, ale také v německém jazyce. Při psaní jsem velmi ocenila disertační práci Silke Schäfer nazvanou Zum Selbstverständnis von Frauen im Konzentrationslager. Das Lager Ravensbrück. Z jejího...
|
|
Rodina Wallenfelsova a ostatní Židé města Příbrami za 2.světové války
Doležalová, Kristýna ; Ebelová, Ivana (vedoucí práce) ; Smolová, Věra (oponent)
Bakalářská práce se zaměřuje na židovské obyvatelstvo města Příbrami na příkladu rodiny Wallenfelsovy. První část práce se zabývá obecně městem Příbram a přibližuje vývoj tohoto města z více úhlů pohledu. Druhá část práce představuje průvodce historií místního židovského obyvatelstva od úplných počátků, přes vykázání z hornických měst roku 1568 až do dnešních dní. Velká pozornost je kladena druhé světové válce a jejímu dopadu na zdejší židovskou komunitu. Poslední část je věnována rodině Wallenfelsů od počátku příchodu prvních členů rodiny do Příbrami, přes holocaust během druhé světové války a pokračuje detailní historií členů až do roku 2015. Historie rodiny je zajímavá nejen svými osudy, ale i odrazem tehdejší doby a událostí, které tuto rodinu velmi ovlivnily.
|
|
Terezínské deníky v projektové výuce
Jordánová, Helena ; Mikeska, Tomáš (vedoucí práce) ; Havlůjová, Hana (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá využitím deníků z terezínského ghetta v projektové výuce. Jejich využití má být umožněno prostřednictvím série pracovních listů určených pro projektové vyučování. Přínos a úspěšnost vytvořených listů byly zjišťovány na několika skupinách žáků základních a středních škol. První kapitola práce je věnována teoretickému seznámení s problematikou projektů a projektového vyučování, následující kapitola pojednává o historii Terezína, třetí kapitola se zabývá terezínskými deníky a jejich autory, ve čtvrté kapitole jsou umístěny úryvky deníků, zařazené do příslušného historického kontextu. Do poslední kapitoly práce jsou zařazeny pracovní listy vytvořené na základě úryvků z výše uvedených deníků, jejich řešení a také hodnocení listů z hlediska jejich úspěšnosti u žáků. Poslední stránky práce jsou věnovány seznamu příloh a seznamu použité literatury a elektronických zdrojů. Práce na základě výkonů žáků při práci s listy dokazuje, že deníky jsou vhodným pramenem pro tvorbu pracovních listů o každodenním životě v Terezíně, do výuky přinášejí nové možnosti práce i širší pohled na probíranou problematiku.
|
|
Blízkovýchodní konflikt ve francouzském veřejném prostoru (2000-2010)
Nekvapil, Václav ; Barša, Pavel (vedoucí práce) ; Perottino, Michel (oponent) ; Maslowski, Nicolas (oponent)
disertační práce: Blízkovýchodní konflikt ve francouzském veřejném prostoru (2000-2010) Václav Nekvapil, 2013 Cílem této práce je analyzovat a typologizovat francouzský společenský diskurs o izraelsko- palestinském konfliktu odrážející vybrané názory, zájmy, postoje a hodnoty spojované se současným židovstvím a židovskou diasporní identitou a následně je porovnat s oficiálním politicko-diplomatickým diskursem prezidentů Jacquesa Chiraca a Nicolase Sarkozyho. Práce na základě metody typologizace a následně kritické diskursivní analýzy rozčleňuje společenský diskurs týkající se problematiky izraelsko-palestinského konfliktu v letech 2000- 2010 do tří základních pozic: republikánské, antiimperialistické a neokonzervativní. Práce dále pojednává vztah vrcholných představitelů V. francouzské republiky k Izraeli a postoje k nim ze strany židovské komunity. Práce se také zaměřuje na proměny samotné židovské komunity ve Francii, a to jak v souvislosti s religiozitou, demografií, imigrací severoafrických Židů, tak s ohledem na proměňující se vztah k sionismu a Státu Izrael. Podle čtyř hlavních tematických os je v práci následně hlouběji analyzována argumentace zastánců jednotlivých ideových pozic. Na tématu tzv. povinnosti paměti (devoir de mémoire) zkoumáme morální argumentaci dotýkající se památky...
|
|
Židovská komunita ve Zruči nad Sázavou
Augustovová, Jana ; Míšková, Alena (vedoucí práce) ; Foltýn, Dušan (oponent)
Práce se zabývá zaniklou židovskou komunitou ve Zruči nad Sázavou. Hlavní důraz je kladen na vývoj židovského osídlení ve 20. století. Práce je rozdělena do několika kapitol. Kapitolou první je Úvod. Ve druhé kapitole je nastíněna historie města Zruč nad Sázavou. Třetí, nejdůležitější, kapitola je věnována vývoji židovského osídlení od počátku do druhé světové války, která znamenala konec židovské komunity ve Zruči nad Sázavou. Čtvrtá kapitola se věnuje historii Dolních Kralovic, pod jejichž náboženskou obec Zruč spadala. Poslední kapitolou je Závěr. Práce je založena zejména na studiu archivních pramenů. Informace jsou čerpány také ze sekundární literatury.
|
|
Právněhistorické aspekty trestání nacistických zločinců na pozadí procesu s Adolfem Eichmannem
Kohout, David ; Seltenreich, Radim (vedoucí práce) ; Vojáček, Ladislav (oponent) ; Horák, Záboj (oponent)
v českém jazyce Disertační práce David Kohout: Právněhistorické aspekty trestání nacistických zločinců na pozadí procesu s Adolfem Eichmannem Tato disertační práce na téma "Právněhistorické aspekty trestání nacistických zločinců na pozadí procesu s Adolfem Eichmannem" má za cíl provést analýzu hlavních přístupů ke stíhání a trestání nacistických zločinů. Jako určitý ústřední motiv byl v této práci zvolen proces s Adolfem Eichmannem v Jeruzalémě v letech 1961 až 1962, a to nejen pro svou individuální zajímavost, ale především proto, že je v mnoha směrech velice ilustrativním vyústěním předchozího vývoje a současně mu je řadou autorů přisuzován podstatný vliv na obnovení zájmu o stíhání bývalých nacistů zodpovědných za zločiny spáchané do roku 1945. Práce tudíž přesahuje Eichmannův proces a zaobírá se jeho širším kontextem jak věcným, tak také personálním (ve výkladu k metodám trestního stíhání nacistických zločinců je často např. věnována pozornost procesům, které se odehrály mimo Izrael s Eichmannovými přímými spolupracovníky). Ve svém úvodu však tato práce časově dalece předbíhá samotný proces s Adolfem Eichmannem, a to z toho důvodu, že bylo vhodné vymezit základní etapy formování mezinárodního trestního práva, kterým byl zásadní měrou inspirován i zákon o potrestání nacistů a nacistických...
|
|
Problém autenticity fotografie: svědectví a dějinné vědomí
Černý, Vladimír ; Fišerová, Michaela (vedoucí práce) ; Borecký, Felix (oponent)
Diplomová práce poukazuje na negativní jev popírání holocaustu, objektivní hlediska svědectví, autenticitu fotografie a východiska dějinného vědomí v kontextu postmoderní situace. I přes potřebu objektivního svědectví fotografie, jako pádného argumentu proti popírání holocaustu, je zpochybněna autenticita fotografie. Možnosti manipulace fotografie, jak obsahové, tak významové, jsou zkoumány prostřednictvím Peircovy sémiotiky, především skrze trichotomii ikón, index a symbol. Jako možné východisko zkoumání historických pramenů, včetně fotografie, v dnešní pluralitní době je navrhováno dějinné vědomí. Klíčová slova fotografie, autenticita, manipulace, Peirce, dějinné vědomí, holocaust
|
|
Komentovaný překlad: Stille Hilfe für braune Kameraden (str.19-38)
Praxová, Zuzana ; Žárská, Monika (vedoucí práce) ; Maroszová, Jana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá překladem textu z německé knihy Stille Hilfe für braune Kameraden (Tichá pomoc pro hnědé kamarády). Pro překlad byla zvolena kapitola s názvem Der Fall Anton Malloth (Případ Antona Mallotha). Práce se zaměřuje nejen na překlad, nýbrž i na popis samotného postupu translace. Přeložený text tvoří zhruba polovinu práce. Druhou část představuje komentář skládající se z analýzy výchozího textu a typologie překladatelských problémů, s kterými se překladatel setkal.
|
|
Zkušenost holocaustu: osud a dílo Jeana Améryho a Prima Leviho
Štětinová, Veronika ; Putík, Daniel (vedoucí práce) ; Kubátová, Hana (oponent)
Tématem práce je Zkušenost holocaustu: osud a dílo Jeana Améryho a Prima Leviho. Oba dva autoři si pro svůj židovský původ prošli koncentračními tábory, a tuto skutečnost reflektují ve svých dílech. Práce má za cíl sledovat paralely v životech a dílech obou autorů. Jean Améry i Primo Levi pocházeli z židovských nepraktikujících rodin, čímž byl determinován jejich postoj k vlastnímu židovství. Oba dva se zapojili během druhé světové války do odboje a byli následně posláni do koncentračního tábora v Osvětimi. Jean Améry byl kromě Osvětimi transportován ještě do dalších dvou koncentračních táborů. Po skončení druhé světové války začali své zkušenosti reflektovat ve svých dílech. Jean Améry i Primo Levi spáchali mnoho let po válce sebevraždu. Ve srovnání s jinými židovskými autory píšících o holocaustu (Theodor W. Adorno, Hannah Arendtová, Bruno Bettelheim, Viktor Frankl nebo Raul Hilberg) se Jean Améry a Primo Levi vyjadřovali ke specifičtějším a do jisté míry podobným otázkám. Klíčovým tématem pro Jeana Améryho bylo postavení intelektuála v Osvětimi, ale i Primo Levi toto téma reflektoval. Dalším tématem, kterým se zabývali oba autoři je existence či neexistence Boha, dále otázka kolektivní viny německého národa a hierarchie mezi vězni v koncentračním táboře. Práce tedy zkoumá nejenom podobnosti v...
|