|
Daseinsanalýza a filosofie Martina Heideggera
Mašková, Monika ; Zicha, Zbyněk (vedoucí práce) ; Hogenová, Anna (oponent)
Práce se zabývá daseinsanalýzou jako psychoterapeutickým směrem, který vychází (mimo jiné) z filosofie. K tématu je přistupováno ve smyslu péče o duši, která se v evropské tradici objevuje již od Platóna, a právě přesah filosofie do psychologie umožnil vznik daseinsanalýzy. Tato práce se soustředí na vzájemné propojení psychologie a filosofie. Na základě probrané literatury je v práci sestaven základ daseinsanalýzy, který je stanoven z fenomenologie, filosofie Martina Heideggera a psychoanalýzy. Práce se zaobírá reflexí vzniku daseinsanalýzy a to konkrétně u Ludwig Binswangera a Medarda Bosse, jakožto zakladatelů daseinsanalýzy. U Ludwiga Bisnwangera je rozebíráno pojímání svobody, lásky a dalších témat, které byly převzaty a přetrvaly v daseinsanalýze. U Medarda Bosse je problematizován vztah s Martinem Heideggerem a jeho zaměření se na výklad snů, kterému se práce věnuje. Dále se v práci stanovují hlavní zásady daseinsanalýzy, které se vytvořily v průběhu let v propojení s jejich základy. Mezi hlavní zásady je řazeno umět pracovat s existenciály, pracovat se svobodou a respektující naslouchání a přijímání. To vše tvoří vzájemný vztah mezi pacientem a terapeutem. V neposlední řadě je v práci poukazováno na nedostatky a přednosti směru a možnosti, které přináší terapeutovi a klientovi v jejich...
|
| |
|
Úvod do myšlení Vratislava Effenbergera(Dialektika vzniku pojmu ideových modelů)
Svěrák, Šimon ; Hauser, Michael (vedoucí práce) ; Novák, Aleš (oponent) ; Borecký, Felix (oponent)
disertační práce Úvod do myšlení Vratislava Effenbergera (Dialektika vzniku pojmu ideových modelů) Mgr. Šimon Svěrák Předkládaná práce seznamuje čtenáře se základními aspekty teoretického systému Vratislava Effenbergera, hlavního teoretika poválečného českého surrealismu. Činí tak prostřednictvím konstrukce vývojové dialektiky hlavních pojmů Effenbergerova díla 60. let, která vrcholí v koncepci tzv. ideových modelů. V tomto období Effenberger řeší především otázku povahy existenčních forem pojmu celkového smyslu v poválečné společenské a psychologické situaci. Své úvahy formuluje jako kritické přehodnocování teoretického odkazu Karla Teigeho a otázku možnosti další kontinuity surrealistického světonázoru. Práce dokládá, že Effenberger nejdříve pojem konečného smyslu, jehož prostřednictvím může být psychosociální skutečnost uchopena jako smysluplný celek, odmítne a nahradí jej pojmem konfliktu. Vnitřní logika jeho úvah jej však postupně přivede k závěru, že lidské vědomí se bez představy ultimátního smyslu neobejde a že takový smysl pro něj existuje v podobě ideového modelu. Ten je vždy názorově podmíněn a na jeho povaze se podílejí imaginativní složky psychismu významnějším způsobem, než který připouštěla předcházející filosofická tradice. V tomto ohledu jeho dílo představuje specifické...
|
|
Anthology of Unspoken: Surreal Complexity of Mind
Hrádková, Jana ; Havlíček, Jiří (oponent) ; Macháček, Mikuláš (vedoucí práce)
Diplomová práce Anthology of Unspoken je forma osobní terapie, vyrovnávací mechanismus v podobě rozsáhlého osobního výzkumu prezentovaného formou vizuálně eklektického webu, který mapuje vnímání deprese a melancholie v rámci historického, uměleckého a částečně také vědeckého diskurzu. AoU má podobu webové stránky na pomezí archivu, a výzkumného blogu vizuálně připomínající poznámkový blok, využívající texty ve formě zápisků, “reader view” eseje a doprovodný obrazový materiál (od dobových maleb, pop kulturních referencí, emotikon atd.)Hledám tak prostředky k artikulaci a (aspoň částečnému) porozumění vlastních problémů a zároveň také odpovědi na otázky: Je deprese opravdu moderní záležitost 21. století? A proč je tak těžké o ní mluvit? Kde se vzala hanba a pocit viny, s níž je neodmyslitelně spojena? Je melancholie synonymem deprese, nebo se od sebe tyto termíny odlišují? A je deprese opravdu nemocí nebo jen mým vlastním selháním?
|
| |
| |
| |
| |
|
Pohádka jako sen
Vídršperková, Lenka ; Kučera, Miloš (vedoucí práce) ; Viktorová, Ida (oponent)
Diplomová práce se zabývá psychologickým pojetím snů a pohádek, a zkoumá vztah, který by mohl mezi sny a pohádkami být. Hlavní zdroj čerpá z hlubinně psychologických směrů, zejména z psychoanalýzy. Práce se skládá ze dvou částí: v první části je z psychologického hlediska popsán sen i pohádka a možnosti jejich interpretace. Dále je popsán vztah snů a pohádek podle maďarského psychoanalytika Gézy Róheima a izraelské psycholožky Ravit Raufmanové. Róheim předpokládá, že pohádky vznikly jako transformace snů, rozšířením této myšlenky vzniká teorie o indukci - pohádky indukují sny, které by se zdály stejně, ale díky pohádce končí dobře. Raufmanová aplikuje na sny metody folklorního výzkumu a pomocí nich hledá podobnosti mezi sny a pohádkami. V další části práce je vztah snů a pohádek ověřován na snech dětí ve věku 6 - 15 let. Dětské sny jsou interpretovány, přičemž zvláštní pozornost je věnována snům čtrnáctileté dívky. Do práce je dále zahrnut sen mladé dospělé ženy sebraný Raufmanovou. Explicitní i implicitní obsah a formální charakteristiky dětských snů jsou následně srovnávány s nejznámějšími lidovými pohádkami. Klíčová slova: pohádka, sen, psychoanalýza, školní věk, indukce
|
|
Nejčastější situace vyvolávající obranné mechanismy žákova sebepojetí a možnosti jejich řešení
Pechačová, Michaela ; Krykorková, Hana (vedoucí práce) ; Švandová, Martina (oponent)
Bakalářská práce se zabývá vývojem pojmu obranných mechanismů, jak se utvářel od svých psychoanalytických počátků až po současnou psychologii. Dále se zabývá problematikou zátěžových situací, které jsou pojímány jako nejčastější možné příčiny vyvolávající obranné mechanismy v současné době. Celá práce je zasazena do školního kontextu. Orientuje se na žáky základních škol a nejčastější zátěžové situace vztahující se ke školnímu prostředí. Ve svém závěru se práce zaměřuje na celkový přístup k dětem, vyskytují-li se již v nějaké zátěžové situaci, poukazuje na možnosti, jak v těchto chvílích děti směřovat tím správným směrem a jak k nim přistupovat, pokud již aplikují některé obrany. Práce shrnuje problematiku obranných mechanismů, snaží se o modernizaci tohoto pojmu vycházejícího z historie a upozorňuje na možnosti jeho vyskytování se u školních dětí v praxi.
|