| |
|
Střetávání naděje a reality. Existenciální problémy rodičů při osamostatňování jejich potomků s mentálním postižením
Kopřiva, Petr
Práce se zabývá problematikou osamostatňování osob s mentálním postižením od rodičů. Cílem práce je zmapovat cestu k dospělosti osob s mentálním postižením v kontextu životního příběhu z pohledu jejich matek včetně vyhlídek a perspektiv do budoucna. Práce hledá odpověď na otázku: Proč rodiče odkládají plánování a realizaci osamostatnění svých dospělých dětí do pozdního věku? Ústředním tématem je vyrovnávání se rodičů s důsledky mentálního postižení jejich dětí v průběhu celého života jako střetávání naděje a reality v oblasti seberealizace, lidských vztahů a partnerství osob s mentálním postižením. Metodou výzkumu je interpretace biografických rozhovorů a životních křivek s použitím narativní analýzy a zakotvené teorie. Práce porovnává skupinu matek osob se středně těžkým a skupinu matek s lehkým mentálním postižením. Výsledky ukazují kvalitativní rozdíly v problémech obou skupin. U matek osob se středně těžkým mentálním postižením jde o dilematický vztah ke chráněnému bydlení, u matek osob s lehkým mentálním postižením pak o dilematický vztah k partnerství dítěte. Společným jmenovatelem je pak hrozba trvalého osamění jejich dětí v budoucnosti, otřesení smyslu života a existenciální úzkost. Výstupem práce je doporučení pro praxi a konstatování, že závažnost problémů rodičů při vyrovnávání se s...
|
|
Kvalita života osob se získaným sluchovým postižením v dospělém věku
Vondřičková, Věra ; Hádková, Kateřina (vedoucí práce) ; Hradilová, Tereza (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na kvalitu života osob se získaným sluchovým postižením ve věku mezi čtyřiceti a šedesáti lety. V teoretické části je nastíněna fyzická, psychická a sociální charakteristika osob v daném věkovém rozpětí a dále jsou definovány základní pojmy týkající se sluchových vad, jejich diagnostiky, kompenzace a také je vysvětlen pojem kvalita života. Praktická část diplomové práce se věnuje analýze kvalitativního výzkumu, který autorka práce realizovala. Cílem této diplomové práce především je objasnit, jak lidé se získaným sluchovým postižením hodnotí svou kvalitu života - jak si tento pojem vykládají, jaké aspekty do něj zahrnují, a do jaké míry získané sluchové postižení má vliv na jejich subjektivní kvalitu života. Za tímto účelem byly realizovány rozhovory s několika informanty. Výsledky výzkumného šetření ukazují, že zásadní vliv na kvalitu života jedinců má především spokojenost s rodinným životem a zaměstnáním. Informanti popisují občasné problémy v komunikaci, které zapříčiňuje jejich získané sluchové postižení, nicméně se tyto obtíže zatím negativně neodráží do stavu jejich subjektivně pociťované spokojenosti. Analýza výsledků šetření přinesla poznání, že většinová společnost mnohdy nemá pro osoby se získaným sluchovým postižením dostatečné pochopení. Významný činitel,...
|
|
Komunikace u dospělých klientů s poruchou autistického spektra a její systematická podpora
Růžová, Karolina ; Klenková, Jiřina (vedoucí práce) ; Zemková, Jaroslava (oponent)
Tématem této diplomové práce je komunikace u dospělých klientů s poruchou autistického spektra a její systematická podpora. Diplomová práce se sestává ze dvou hlavních částí: části teoretické a části praktické. Teoretická část je pak dále členěna do čtyř kapitol, jež vymezují základný pojmy týkající se poruch autistického spektra a komunikace. Poruchy autistického spektra jsou v těchto kapitolách rozebírány z hlediska historického vývoje, etiologie, klasifikace i symptomatologie a také s ohledem na projevy PAS v dospělosti. Kapitoly týkající se komunikace nejprve vymezují komunikaci samotnou a důležité pojmy s ní spojené, dále se pak věnují popisu specifických abnormalit, které se vyskytují v komunikaci osob s poruchou autistického spektra a představují možnosti podpory, jež je možné u komunikace s osobami s PAS použít. Praktická část je pak pojata jako kvalitativní výzkum, jehož hlavním cílem je popsat komunikaci osob s poruchou autistického spektra, ukázat její specifika a popsat intervenci, která byla u jednotlivých subjektů zavedena. V souladu s hlavním cílem jsou stanoveny dílčí cíle a výzkumné otázky. V rámci výzkumné části je pak charakterizováno zařízení, ve kterém se výzkum odehrává, a jsou zpracovány případové studie pěti dospělých osob s diagnózou PAS. V závěru jsou shrnuty výsledky...
|
|
Péče o dolní končetiny v dospělosti a ve stáří
VOJČOVÁ, Lucie
Úvod: Dolní končetiny jsou jednou z nejvíce zatěžovaných částí těla, ale lidé jim příliš pozornosti nevěnují. Pro jejich správné fungování je svědomitá a pečlivá péče nezbytná. Cíle: Práce si klade za cíl zmapovat znalosti a dovednosti v péči o dolní končetiny u osob v dospělém a seniorském věku a popsat, jak ji cílová skupina realizuje. Dalším cílem je popsat, jak probíhá péče z pohledu podiatrické sestry. Metodika: Bylo zvoleno kvalitativní výzkumné šetření pomocí polostrukturovaného rozhovoru. Byly realizovány rozhovory s dospělou a seniorskou populací v Českých Budějovicích. Také byl realizován rozhovor se sestrou pracující v podiatrické poradně. Výsledky práce: Výzkum ukazuje, že dospělá i seniorská populace určité znalosti v oblasti péče o dolní končetiny má. Obě populace realizují péči o dolní končetiny. Výsledky ukazují poctivost informantů při mytí nohou i sušení kritických meziprstních prostorů. O nohy pečují mazáním a pedikúrou, ale odbornou pedikúru nenavštěvují. Na druhou stranu se také ukazuje, že péče o pokožku nohou není příliš pravidelná. Problematická se jeví také péče o nehty, kde je třeba doplnit informace o vhodnějším způsobu střihání. Na potřebu opakované a přesnější edukace poukazují i výsledky spojené s výběrem bot, kde by nemělo převažovat jen estetické hledisko. Dopady nevhodně volené obuvi a nepravidelné péče byly patrné i na nohách našich informantů, stejně jako podceňování preventivních prohlídek. Výstup z praxe: Dílčí výsledky práce byly prezentovány na Studentské vědecké konferenci. Výsledky výzkumného šetření se staly podkladem pro navržení workshopu, určeného dospělé a seniorské populaci. Praktickou pomůckou je navržená edukační myšlenková mapa.
|
|
Možnosti fyzioterapie idiopatické skoliózy u dospělých
LONGINOVÁ, Michaela
Bakalářská práce se zabývá idiopatickou skoliózou u dospělých. Idiopatická skolióza je trojrozměrná deformita páteře, která je charakterizována změnou polohy obratle ve všech rovinách, jejíž etiologie je neznámá. Toto onemocnění často vzniká v dětství, avšak přetrvává do dospělosti. U dospělých jedinců idiopatická skolióza neprogreduje takovou rychlostí jako během období růstu, avšak jim tato deformita přináší do běžného života různé komplikace a omezení. Dospělí pacienti s idiopatickou skoliózou často trpí bolestmi zad, proto je důležité i v tomto věkovém období nezapomínat na fyzioterapii, a pomocí ní se pokusit ovlivnit progresi křivky. Práce se skládá z teoretické a praktické části. V teoretické části popisuji všeobecně známé anatomické souvislosti, obecně popisuji, co je skolióza a její dělení. Poté jsem se zaměřila na idiopatickou skoliózu, její diagnostiku, vyšetření a terapii, která zahrnuje speciální koncepty věnující se této diagnóze. Na závěr teoretické části se věnuji charakteristice idiopatické skoliózy v dospělosti. V praktické části jsem si zvolila kvalitativní metodu výzkumu, kterou jsem zpracovala formou kazuistik u třech dospělých pacientek s idiopatickou skoliózou. Každá kazuistika obsahuje odběr anamnézy, vstupní i výstupní kineziologické vyšetření, a popis terapií, které probíhaly po dobu 2 měsíců. Cílem bakalářské práce bylo zmapovat možnosti fyzioterapie u dospělých jedinců s idiopatickou skoliózou, dále popsat omezení, která jim přináší toto onemocnění v jejich běžném životě. A posledním cílem bylo navrhnout a vytvořit cvičební jednotku ve snaze ovlivnit důsledky idiopatické skoliózy u dospělých jedinců. Práce může být dále využita v klinické praxi fyzioterapeutů a jiných zdravotnických pracovníků, nebo může informovat pacienty o svém onemocnění a možnostech léčby.
|
|
Střetávání naděje a reality. Existenciální problémy rodičů při osamostatňování jejich potomků s mentálním postižením
Kopřiva, Petr
Práce se zabývá problematikou osamostatňování osob s mentálním postižením od rodičů. Cílem práce je zmapovat cestu k dospělosti osob s mentálním postižením v kontextu životního příběhu z pohledu jejich matek včetně vyhlídek a perspektiv do budoucna. Práce hledá odpověď na otázku: Proč rodiče odkládají plánování a realizaci osamostatnění svých dospělých dětí do pozdního věku? Ústředním tématem je vyrovnávání se rodičů s důsledky mentálního postižení jejich dětí v průběhu celého života jako střetávání naděje a reality v oblasti seberealizace, lidských vztahů a partnerství osob s mentálním postižením. Metodou výzkumu je interpretace biografických rozhovorů a životních křivek s použitím narativní analýzy a zakotvené teorie. Práce porovnává skupinu matek osob se středně těžkým a skupinu matek s lehkým mentálním postižením. Výsledky ukazují kvalitativní rozdíly v problémech obou skupin. U matek osob se středně těžkým mentálním postižením jde o dilematický vztah ke chráněnému bydlení, u matek osob s lehkým mentálním postižením pak o dilematický vztah k partnerství dítěte. Společným jmenovatelem je pak hrozba trvalého osamění jejich dětí v budoucnosti, otřesení smyslu života a existenciální úzkost. Výstupem práce je doporučení pro praxi a konstatování, že závažnost problémů rodičů při vyrovnávání se s...
|
|
Střetávání naděje a reality. Existenciální problémy rodičů při osamostatňování jejich potomků s mentálním postižením.
Kopřiva, Petr ; Mužáková, Monika (vedoucí práce) ; Titzl, Boris (oponent) ; Šotolová, Eva (oponent)
Práce se zabývá problematikou osamostatňování osob s mentálním postižením od rodičů. Cílem práce je zmapovat cestu k dospělosti osob s mentálním postižením v kontextu životního příběhu z pohledu jejich matek včetně vyhlídek a perspektiv do budoucna. Práce hledá odpověď na otázku: Proč rodiče odkládají plánování a realizaci osamostatnění svých dospělých dětí do pozdního věku? Ústředním tématem je vyrovnávání se rodičů s důsledky mentálního postižení jejich dětí v průběhu celého života jako střetávání naděje a reality v oblasti seberealizace, lidských vztahů a partnerství osob s mentálním postižením. Metodou výzkumu je interpretace biografických rozhovorů a životních křivek s použitím narativní analýzy a zakotvené teorie. Práce porovnává skupinu matek osob se středně těžkým a skupinu matek s lehkým mentálním postižením. Výsledky ukazují kvalitativní rozdíly v problémech obou skupin. U matek osob se středně těžkým mentálním postižením jde o dilematický vztah ke chráněnému bydlení, u matek osob s lehkým mentálním postižením pak o dilematický vztah k partnerství dítěte. Společným jmenovatelem je pak hrozba trvalého osamění jejich dětí v budoucnosti, otřesení smyslu života a existenciální úzkost. Výstupem práce je doporučení pro praxi a konstatování, že závažnost problémů rodičů při vyrovnávání se s...
|
|
Aktivní trávení času u osob s mentálním postižením: případové studie klientů chráněného bydlení
Pěnková, Michaela ; Němec, Zbyněk (vedoucí práce) ; Marádová, Eva (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na aktivní trávení času u osob s mentálním postižením, kteří jsou uživateli chráněného bydlení. Práce je rozdělena do dvou hlavních částí, a to na část teoretickou a část praktickou. První kapitola teoretické části definuje mentální postižení, předkládá klasifikaci mentální retardace a také se zaměřuje na etiologii mentálního postižení. Druhá kapitola se zaměřuje na období dospělosti, rozdělení jednotlivých etap období dospělosti a jejich charakteristiku, dále uvádí období dospělosti u osob s mentálním postižením a psychické zvláštnosti osob s mentálním postižením. Třetí kapitola charakterizuje sociální službu chráněné bydlení a zároveň jsou shrnuty další možnosti bydlení pro osoby s mentálním postižením. Čtvrtá kapitola vymezuje pojem volný čas a zabývá se problematikou trávení volného času u osob s mentálním postižením. Praktická část je realizována jako kvalitativní výzkum. Pro sběr dat byla využita metoda rozhovoru. Rozhovory probíhaly s uživateli chráněného bydlení a osobní asistentkou téhož chráněného bydlení. Cílem výzkumné části je zjistit, jak uživatelé chráněného bydlení tráví svůj čas. Za tímto účelem byly vytvořeny výzkumné otázky zaměřené především na typ volnočasových aktivit. Na základě informací získaných z rozhovorů s uživateli a asistentkou jsou...
|
| |