|
Analýza učebnic a tvorba učebních textů s tematickým celkem sacharidy a jejich metabolismus pro školy gymnaziálního typu
Šmídl, Milan ; Škoda, Jiří (vedoucí práce) ; Kolář, Karel (oponent) ; Solárová, Marie (oponent)
Hlavními parametry, popisující kromě samotného obsahu i přístupnost informací z učebnice je obtížnost textu a další parametry. Klíčové jsou také individuální charakteristiky žáků, které jsou reprezentovány vybranými prekoncepty a miskoncepcemi žáků. Hlavními cíly dizertační práce bylo poskytnout komplexní pohled na problematiku analýzy učebnic a propojit získané poznatky s praktickou tvorbou učebnic. Na výsledky analýzy tématu sacharidy a jejich metabolismus ve vybraných učebnicích a analýzu prekonceptů biochemických pojmů navazuje tvorba učebního textu, který výsledky analýzy respektuje. V rámci teoretické části práce je podrobně popsán teoretický background teorie a tvorby učebnic, kam patří funkce učebnice, jejich struktura, obsah, vlastnosti a zkoumané parametry. Následně je uveden přehled informací týkající se žákovských pojetí (prekonceptů) a možností jejich analýzy a využití ve výuce. V poslední části jsou popsány aspekty využívání učebnic z pohledu žáků, učitelů a nakladatelů a vztah tématu sacharidy a jejich metabolismus ke kurikulárním dokumentům. Praktická část dizertační práce zahrnuje deskriptivní i relační výzkum. V první fázi byla provedena analýza tematického celku sacharidy a jejich metabolismus v devíti vybraných učebnicích středoškolské chemie, analýza celých učebnic a analýza...
|
|
Kdo má právo na Petřín: veřejný park v perspektivě symetrické antropologie
Stulíková, Vlasta ; Gibas, Petr (vedoucí práce) ; Stöckelová, Tereza (oponent)
Tato práce, jež vznikla na základě ročního terénního výzkumu na pražském Petříně, se snaží o symetricko-antropologické zmapování procesů klíčových pro tvorbu a zachování tohoto prostoru. Park je vnímán nikoli jako statické pozadí pro lidské interakce, nýbrž jako hybridní dynamický proces tvořený sítí prvků materiální i nemateriální povahy. Není to pouze prostor veřejný, a tudíž lidský, ale sdílený různými druhy aktérů. Člověk má však v mnoha ohledech rozhodující vliv na to, jakým způsobem bude park spravován, kteří aktéři se na jeho tvorbě a reprodukci mohou účastnit, a kteří budou naopak vyloučeni. Autorka se snaží zodpovědět, na jakém základě k těmto rozhodnutím dochází, komu je přidělováno "právo na Petřín" a z jaké mocenské pozice. Ústředním tvrzením práce je, že tato rozhodnutí jsou vždy politická. Nemohou být pro neuchopitelnost složité petřínské reality založena na jednou provždy platné odborné analýze, ale pouze na momentálním úsudku městských autorit. Důsledkem politiky vylučování určitých aktérů z účasti na tvorbě prostoru pak může být narušení kulturní i sociální diverzity místa. Klíčová slova: bezdomovectví, metabolismus, městský veřejný park, veřejný prostor, symetrická antropologie Bibliografický záznam: Stulíková, Vlasta. 2013. Kdo má právo na Petřín: veřejný park v perspektivě...
|
|
Vliv působení uranu na metabolismus sacharidů kultivovaných rostlin.
Lábusová, Jana ; Lipavská, Helena (vedoucí práce) ; Lhotáková, Zuzana (oponent)
Znečištění životního prostředí těžkými kovy představuje v současné době velmi závažný problém celého světa. Radionuklidy, mezi něž patří uran, jsou těžké kovy způsobující jak chemické, tak radioaktivní znečištění. Přirozeně se vyskytující uran nepředstavuje pro živé organismy tak vysoké riziko. Až lidská činnost, hlavně těžba uranové rudy a používání fosfátových hnojiv, zvýšila jeho koncentraci v prostředí, a tím i rozsah znečištění. Specifikem České Republiky je výskyt bohatých nalezišť uranové rudy. Těžba po sobě zanechává veliké plochy kontaminované nejen uranem, ale i jinými těžkými kovy a xenobiotiky, které je potřeba z prostředí odstranit. Jednou z možností, jak půdu a vodu vyčistit, je fytoremediace. Tato ekologicky přívětivá a relativně levná technika využívá schopnosti rostlin přijímat, translokovat, transformovat a následně ukládat tyto látky. Pro plné využití této techniky je potřeba porozumět mechanismům obranné odpovědi rostlin na stres způsobený xenobiotiky. Proto jsem se v diplomové práci zaměřila na ovlivnění sacharidového metabolismu rostlin stresovaných uranem a jejich antioxidační mechanismus obrany. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Využití cvičebního programu ve fitness v redukčním období
Vrňák, Marek ; Bunc, Václav (vedoucí práce) ; Skalská, Marie (oponent)
Název: Využití cvičebního programu ve fitness v redukčním období Cíle práce: Cílem diplomové práce je zjištění změn tělesného složení u šesti klientů cvičících ve fitness centru po dobu pěti měsíců. Práce se zaměřuje na změny v oblasti tělesného tuku a svalové hmoty (ATH). Metody: V diplomové práci byla použita rešerše odborné literatury. Následoval kvalitativní výzkum pomocí pohybového programu, který byl aplikován na šesti klientech s cílem zjištění změn tělesného složení po pěti měsících cvičení. Jednalo se o kondičně silové cvičení ve fitness centru, po dobu pěti měsíců, složené ze dvou až tří tréninkových jednotek týdně, kde každá tréninková jednotka trvala 60 minut. Výsledky: Soubor klientů se skládal ze 4 mužů a 2 žen. Věk mužů se pohyboval od 19 do 49 let, konečná tělesná hmotnost se pohybovala v rozmezí od 76kg do 103kg a tělesná výška mužů byla v rozmezí 174cm až 187cm. Věk žen byl 45 a 55 let, konečná tělesná hmotnost byla 75,5kg a 61,9kg, tělesná výška žen byla 162cm a 163cm. Mužům se snížil tělesný tuk v rozmezí od 1,7 po 5,6kg a změny ATH se pohybovaly v rozmezí od +0,6kg až po -1kg. Ženám se snížil tělesný tuk o 6kg a 2,3kg, hodnoty ATH byly naměřeny +1,1kg a - 1,8kg. Intervence založená na cvičení ve fitness centru plus úprava výživy vyvolala významné změny tělesného složení....
|
|
Molekulární mechanismus karcinogenity aristolochové kyseliny
Levová, Kateřina ; Stiborová, Marie (vedoucí práce) ; Ryšlavá, Helena (oponent) ; Souček, Pavel (oponent)
Aristolochové kyseliny (AA) jsou karcinogenní a nefrotoxické alkaloidy z rostlin čeledi podražcovitých (Aristolochiaceae). Aristolochová kyselina I (AAI), která je hlavní toxickou komponentou AA, je příčinou nefropatie vyvolané AA (Aristolochic acid nephropathy, AAN) a podílí se také na vývoji balkánské endemické nefropatie (Balkan endemic nephropathy, BEN). Obě choroby se projevují selháním ledvin a tvorbou nádorů v urotheliální tkáni, vznikajících působením karcinogenních AA. Za skutečnost, že tyto choroby nepostihly všechny osoby, které byly vystaveny působení AA, mohou být zodpovědné rozdílné aktivity a koncentrace enzymů metabolisujících AAI. Poznání enzymů metabolisujících AAI a také vliv na jejich exprese a aktivity jsou důležité pro posouzení, zda daní jedinci jsou, a v jaké míře, ohroženi při vystavení tomuto karcinogenu. Aristolochová kyselina I (AAI) může být metabolisována několika typy reakcí. Stejně jako u většiny nitroaromátů, je hlavní aktivační metabolickou cestou AAI redukce nitroskupiny za vzniku cyklického nitréniového iontu, který se může vázat na purinové báze a dochází tak k tvorbě aduktů AAI s DNA. Při detoxikačních reakcích je AAI oxidačně demethylována cytochromy P450 za tvorby 8-hydroxyaristolochové kyseliny Ia (AAIa). V předkládané disertační práci byl sledován...
|
|
The metabolism of amino acids in parasitic and anaerobic protists
Jakubec, Dávid ; Šuťák, Róbert (vedoucí práce) ; Hrdý, Ivan (oponent)
Parazitické prvoky sú príčinou nespočetných patologických stavov a ekonomických problémov v mnohých častiach sveta. Napriek ich fylogenetickej nepríbuznosti u nich nachádzame spoločné rysy v ich prístupe k uspokojovaniu základných životných potrieb. Na rozdiel od študovanejšieho energetického metabolizmu, dráhy využitia amino kyselín sú v mnohých oblastiach neznáme. Prehľad ukazuje, že parazitický životný štyl na metabolizmus amino kyselín nemal až taký závažný dopad ako na energetický metabolizmus, ktorý je často výrazne zjednodušený. Objavili sa u nich nové dráhy biosyntézy amino kyselín tak esenciálnych, ako aj neesenciálnych u ľudí. Arginín dihydrolázová dráha u Trichomonas a Giardia predstavuje kompletne nový spôsob využitia danej amino kyseliny. Metabolizmus síru-obsahujúcich amino kyselín je predmetom intenzívnejšieho výskumu kvôli ich roliam mimo proteogenézu. Polyamíny sú dusíkaté organické látky hrajúce úlohu v mnohých procesoch v bunke, vrátane replikácie DNA a translácie proteínov. Objasnená je syntéza polyamínov a ich derivátov, ktorá ja na metabolizmus amino kyselín priamo napojená. Zrhnutie metód využívajúcich unikátne dráhy nájdené u parazitických prvokov v sebe spája predchádzajúci výskum so zavedením amino kyselinových metabolizmov ako zatiaľ nevyužitých cieľov liečiv.
|
|
Úloha metabolismu laktátu v ischemicko-reperfúzním poškození srdce potkana adaptovaného na chronickou hypoxii
Kolář, David ; Žurmanová, Jitka (vedoucí práce) ; Nováková, Olga (oponent)
Adaptace na hypoxii je známý fenomén, který zvyšuje odolnost myokardu k ischemicko-reperfúznímu (I/R) poškození, podobně jako přiměřená fyzická zátěž, která zlepšuje kontraktilní funkce srdce. Laktát je významným energetickým substrátem pro srdeční sval při fyzické zátěži a v hypoxii. Metabolizmus laktátu byl a stále je spojován se svalovou únavou, avšak v posledním desetiletí se uvažuje o jeho významné modulační funkci metabolismu při zátěži na úrovni buněčné i celého organismu. Bylo prokázáno, že jeho účinky mohou být obdobné jako působení hypoxie a jeho oxidovaná forma, pyruvát, má kardioprotektivní účinky. Cílem této práce bylo porovnat expresi izoforem laktátdehydrogenázy LDHA a LDHB v levé a pravé komoře srdeční v kardioprotektivním režimu adaptace na hypoxii. Dalším cílem bylo zjistit odpověď levé komory na I/R inzult na modelu perfundovaného srdce adaptovaného na hypoxii ve srovnání s normoxickými kontrolami na úrovni exprese obou LDH izoforem. Naše výsledky ukázali rozdíly v levé i pravé komoře u LDHA izoformy a zvýšenou odpověď levé komory na I/R inzult u potkanů adaptovaných na hypoxii na úrovni exprese obou izoforem. Klíčová slova: srdce, hypoxie, metabolismus, laktát, monokarboxylový transportér, hypoxií inducibilní faktor, laktátdehydrogenáza, laktátový výměník
|
|
Oxidace benzo(a)pyrenu cytochromem P450 1A1 exprimovaným v prokaryotickém a eukaryotickém systému
Kroftová, Natálie ; Stiborová, Marie (vedoucí práce) ; Kubíčková, Božena (oponent)
Benzo[a]pyren (BaP) je významným lidským kancerogenem. Je metabolizován řadou enzymových systémů jako jsou cytochromy P450 (CYP) a epoxidhydrolasa. Cílem předkládané diplomové práce bylo studium metabolismu BaP in vitro jaterním mikrosomálním systémem potkanů premedikovaných induktory cytochromů P450 a dále lidským cytochromem P450 1A1 (CYP1A1) exprimovaným v eukaryotickém a prokaryotickém systému. Eukaryotický expresní systém byl tvořen mikrosomy izolovanými z hmyzích buněk, zatímco prokaryotický expresní systém tvořily "zlomky" membrán E. coli. V rámci rekombinantního lidského CYP1A1 byl zkoumán vliv cytochromu b5, NADPH:cytochrom P450 reduktasy (CPR) a epoxidhydrolasy na oxidaci BaP. Izolace a purifikace králičí jaterní CPR byla dalším cílem této práce. Metabolity vzniklé oxidací BaP byly separovány metodou HPLC. Výsledky získané v diplomové práci demonstrují, že jaterní mikrosomální systémy potkanů premedikovaných induktory CYP podrodiny 1A (Sudanem I), podrodiny 2B (fenobarbitalem) a podrodiny 3A (PCN) vykazují vyšší efektivitu oxidovat BaP než mikrosomy kontrolních potkanů. BaP je oxidován lidským CYP1A1 exprimovaným v eukaryotickém systému na šest metabolitů (BaP-9,10-dihydrodiol, metabolit BaP s dosud neurčenou strukturou, BaP-7,8-dihydrodiol, BaP-1,6-dion, BaP-3,6-dion a BaP-3-ol), zatímco...
|
|
Zkoumání účinku kreatinu v kombinaci s hořčíkem a vitamínem C na výkonost jedince
Vlasák, Jan ; Němcová, Andrea (oponent) ; Diviš, Pavel (vedoucí práce)
Kreatin je dusíkatá organická kyselina, která je tělu vlastní. Cílem práce bylo stanovit optimální dávku kreatinu v kombinaci s vitamínem C a hořčíkem pro respondenty mužského pohlaví, ve věku od 18-26 let. Ti byli rozděleni do dvou skupin lišících se dávkováním kreatinu. Skupina 1 brala menší dávku kreatinu (3 g/den) a skupina 2 větší dávku kreatinu (10 g/den). Hořčík i vitamín C braly obě skupiny po celou dobu výzkumu v konstantní dávce. Účinky významně rozdílné dávky kreatinu v jednotlivých skupinách byly vzájemně porovnány z hlediska výkonosti jedinců v silovém trojboji, antropologických změn a celkové metabolizace přijímaných látek. V silovém trojboji zaznamenala skupina 1 v každé disciplíně silového trojboje vyšší průměrné přírůstky zvednutého závaží, které ovšem na hladině významnosti alfa 0,05 nebyly shledány jako statisticky signifikantní. Antropologické změny byly měřeny pomocí přístroje InBody 160 a diagnostického krejčovského metru. V obou případech zaznamenala skupina 1 lepší výsledky, než skupina 2, které ovšem na hladině významnosti alfa 0,05 nebyly statisticky signifikantní. Celková metabolizace přijímaných doplňků stravy byla zkoumána prostřednictvím analytických metod. Moč každého respondenta byla v průběhu výzkumu pravidelně odebírána a následně analyzována. Stanovení kreatininu, odpadního produktu kreatinu, probíhalo metodou UV-VIS spektrofotometrie tzv. Jaffeho reakcí. Vitamín C byl analyzován technikou RP-HPLC. Hořčík byl stanoven metodou ICP-OES. Skupina 1 zaznamenala po suplementaci kreatinem 3 g denně lehké zvýšení kreatininu v moči, ovšem stále ve fyziologickém rozmezí. Na hladině významnosti alfa 0,05 se nejednalo o statisticky signifikantní rozdíl. Skupina 2 vykazovala zvýšení hodnot již nad fyziologickou mez. V tomto případě se již jednalo o statisticky signifikantní rozdíl. Celkově bylo zjištěno, že suplementace kreatinem 3 g denně zajistí dostatečný příjem kreatinu potřebného k vybudování svalové hmoty, zvýšení energetického metabolismu i celkového fyzického výkonu. Samotná metabolizace probíhá velmi dobře a v rámci fyziologických hodnot.
|
|
Nové poznatky o fyziologických a ekologických aspektech hibernujících netopýrů
Ungrová, Zdislava ; Jahelková, Helena (vedoucí práce) ; Lučan, Radek (oponent)
Netopýři se vyskytují téměř ve všech podnebných pásmech. K přežití a úspěšnému rozmnožení je zapotřebí vyrovnat se s nepříznivými vlivy okolí. Těmi jsou zejména v temperátních zónách chladné teploty a nedostatek potravy v zimním období. Aby netopýři ušetřili potřebnou energii, vstupují do krátkého, denního torporu, nebo do hibernace. Hibernace obvykle trvá celou zimu a je narušována občasnými probouzeními. Během torporu i hibernace dochází k fyziologickým změnám v tělech netopýrů. Tělesná teplota klesá z endotermických úrovní, snižují se metabolické rychlosti, frekvence dýchání i tep. Tyto změny jsou ovlivněny zejména hmotností a velikostí těla, složením potravy, teplotou prostředí, pohlavím a reprodukčním stavem jedince. S rozvojem nových technologií je možné tyto změny měřit přesněji než v minulosti, ať už v terénu nebo v laboratoři. Ne všechny fyziologické procesy jsou ale dostatečně objasněny. Málo poznatků máme zejména o mechanismech probouzení se z hibernace. Během probouzení jsou totiž netopýři nakaženi plísní Geomyces destructans, která ovlivňuje jejich imunitní systém. V Severní Americe plíseň způsobuje nemoc zvanou Syndrom bílého nosu (WNS, White-Nose syndrom), která má na svědomí úmrtí milionů netopýrů, ohrožen je především Myotis lucifugus. V Evropě se nemoc označuje pojmem Geomykóza a masivní...
|