| |
|
Proměny vypravěče v próze Jaromíra Johna
Kleňha, Petr ; Mravcová, Marie (vedoucí práce) ; Holý, Jiří (oponent)
Proměny vypravěče v próze Jaromíra Johna Tato diplomová práce se zaměřuje na funkci vypravěče a jeho různé podoby v Johnově beletristickém díle. Věnuje se problematice konstruování fikčního světa vypravěčem a tomu, jak právě vypravěč ovlivňuje čtenářovo chápání zobrazených událostí. Nejdříve se snažíme porovnat hlavní soudobé koncepty vypravěče jako naratologické kategorie - především pojetí Shlomith Rimmon- Kenanové, Franze Stanzela a Lubomíra Doležela, z nichž práce terminologicky vychází. Teoretické uchopení vypravěče je východiskem pro naratologickou analýzu Johnova prozaického díla z hlediska uplatněných vypravěčských typů na vzorku vybraných autorových děl: výbor povídek s válečnou tematikou Večery na slamníku, romány Moudrý Engelbert, Výbušný zlotvor, Pampovánek, Honda Cibulků; okrajově Estét a další díla. Současně se práce zaměřuje na popsání stavebních postupů, které jsou pro Johnův autorský styl typické - je to zejména využití ironie, principu koláže a dokumentárních prvků. Ukazuje se, že autorova tvorba náležela ve své době k experimentálnímu proudu české prózy. Rovněž si všímáme vztahu autorovy prozaické tvorby a jeho estetického konceptu. Doufáme, že se alespoň částečně podařilo doplnit literaturu o Jaromíru Johnovi, jehož význam a přínos nebyl prozatím úplně doceněn. klíčová slova:...
|
| |
|
Konstrukce genderové identity v seriálu Dokonalý svět
Mlynářová, Martina ; Reifová, Irena (vedoucí práce) ; Baslarová, Iva (oponent)
Práce analyzuje prostředky reprodukce genderových stereotypů a konstrukce genderové identity v českém seriálu Dokonalý svět. Je mediální sdělení rodově určené, s jakými prostředky reprodukce genderových stereotypů a konstrukce identity je divák/divačka konfrontován/a v daném seriálu, na jakých úrovních se s těmito jevy setkává? Pro detailnější prozkoumání těchto mechanismů a jejich formy využívám zejména teorie sociální konstrukce reality, teorie optických skel či samotné povahy a narativní struktury seriálu (soap opery). Na druhé straně se práce věnuje také faktu, že Dokonalý svět stereotypy pouze nereprodukuje. Seriál je totiž v určitých případech také nabourává a svým až komediálním charakterem narušuje zaběhnuté genderové pořádky. Některé genderové stereotypy zesměšňuje a tím otřásá jejich pozicí ve společnosti.
|
|
Postmodernism in British and American comics : postmodernist overtones in the works of Alan Moore and Grant Morrison
Holub, Martin ; Ženíšek, Jakub (vedoucí práce) ; Chalupský, Petr (oponent)
Cílem této diplomové práce je rozbor a analýza postmoderního podtextu v comicsovém médiu. Práce se zabývá jak postmoderním obsahem v comicsu, tak jeho možnostmi a atributy v roli postmoderního média. První část práce nahlíží obecně na comics jako médium, a na základní prvky postmodernismu, jako jsou dekonstrukce, metafikce a intertextualita, v jeho kontextu. Druhá část práce se zabývá vybranými postmoderními díly významných comicsových autorů: Alana Moorea, a Granta Morrisona. Klíčová slova Comics, comicbook, grafická novela, postmodernismus, metafikce, intertextualita, kontinuum, narace, binární opozice, dekonstrukce, superhrdina, autor, dílo, Watchmen, Animal Man
|
|
Narativní analýza diskurzu "ideální ženy" v časopise Vlasta
Maňhalová, Martina ; Charvát, Martin (vedoucí práce) ; Češka, Jakub (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na diskurzivní objekt, tzv. "ideální ženu", který je konstruován v magazínu Vlasta. Jedná se o ženský časopis, který je určen pro dámy středního věku. Diskurz, který budu v rámci práce zkoumat, je založen na implicitní kritice maskulinního řádu světa, přičemž je ale ukotven paradoxně tak, že tento řád skrytě afirmuje. Budu se zaměřovat na naturalizační strategie toho, jak je diskurzivní objekt "ideální žena" čtenáři předkládán jako přirozený. Cílem práce je analýza mediálního obsahu pomocí nástrojů kombinujících teorii narace a diskurzivní analýzu. Klíčová slova: Diskurz, narace, ideální žena, časopis, stereotypy, Vlasta
|
|
Stereotypy zobrazování protektorátní doby v současné filmové tvorbě
Stiburková, Anna ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Bednařík, Petr (oponent)
Diplomová práce Stereotypy zobrazování protektorátní doby v současné filmové tvorbě se zaměřuje na zkoumání stereotypních tendencí zobrazování fikčních světů určených historickou předlohou ve filmové tvorbě tématicky situované do období Protektorátu Čechy a Morava. Předmětem výzkumu jsou především genderové stereotypy fikčních postav a stereotypizace fikčního prostředí na příkladu kostýmů, masek, dobových rekvizit, hudebního doprovodu a dalších prvků narace. Teoretický rámec práce se opírá především o poznatky uvedené v Úvodu do sémantiky fikčních světů Bohumila Fořta a o Narativní způsoby v české literatuře Lubomíra Doležela. Poznatky o teorii stereotypizace jsou čerpány z práce Nicka Laceyho Image and Representation: Key Concepts in Media Studies a Pierra Sorlina Europian cinemas, Europian societies 1939-1990. Pro získání potřebných informací o filmové tvorbě byly využity publikace Radomíra D. Kokeše Rozbor filmu a Davida Bordwella a Kristin Thompsonové Umění filmu: úvod do studia formy a stylu. Výzkumným vzorkem, na kterém je tato tendence prezentována, je české válečné drama Operace Silver A, které velmi podrobně zobrazuje každodenní realitu života v protektorátním období. Cílem práce bylo zjistit míru genderové stereotypizace fikčních postav a rozdíly mezi touto stereotypizací v porovnání se...
|
| |
| |
|
Fotoalbum a syntagma v prostředí webu 2.0
Vlk, Pavel ; Fišerová, Michaela (vedoucí práce) ; Marcelli, Miroslav (oponent)
Diplomová práce Fotoalbum a syntagma v prostředí webu 2.0 se zabývá problematikou digitálních fotografických sbírek sdílených v prostředí webu 2.0. Práce se pokouší postihnout základní principy online fotoalb týkající se jejich charakteristik, sociální funkce, způsobů řazení a klasifikace jednotlivých snímků. Cílem je ověřit předpoklad, že fotoalbum v prostředí webu 2.0 ztrácí svou narativní funkci a stává se souborem fotografií jako modulárních fragmentů, jejichž pořadí se stává snadno přeskupitelným. Práce je koncipována interdisciplinárně, při zkoumání webových fotoalb kombinuje poznatky ze studia nových médií, sociologie, filosofie a sémiotiky. Diplomová práce ověřuje platnost novomediálních teorií Lva Manoviche v prostředí webových digitálních fotoalb a navazuje na jeho analýzu chování uživatelů sociální sítě Instagram. Součástí práce je i vlastní kvantitativní výzkum, který se svou formou přibližuje sociologické studii Pierra Bourdieu z 60. let 20. století věnované sociálnímu užití fotografie. Na základě výše zmíněných teoretických poznatků a vlastního výzkumu pak stanovíme, jakými změnami organizace a sociální funkce fotografických alb za posledního půl století prošla. Klíčová slova Fotoalbum, digitální fotografie, sociální sítě, nová média, web, produžívání, modularita, sémiologie,...
|