|
Komunikace logopeda s dítětem
Laiblová, Tereza ; Saicová Římalová, Lucie (vedoucí práce) ; Hudáková, Andrea (oponent)
Text se zabývá problematikou komunikace logopeda s dítětem předškolního věku. Text teoretické části práce řeší vědní obor logopedie, termín narušená komunikační schopnost a dyslalie, její diagnostiku, řečový vývoj dítěte a řeč zaměřenou na dítě. Na pozadí těchto informací se text praktické části práce věnuje analýze komunikace logopeda s dítětem na základě provedeného výzkumu. Text informuje o celkové organizaci hodin logopedie, která přispívá k efektivní práci s dítětem. Popisuje také jednotlivé typy cvičení a aktivit, které logoped s dítětem provádí během logopedické terapie. Důraz klade na individuální rozdíly mezi pozorovanými dětmi. Text se dále snaží o analýzu verbální a neverbální komunikace logopeda, všímá se různých praktik, které logoped užívá k fungující komunikaci s dítětem. K získání potřebných dat a informací jsme provedli výzkum a v jeho rámci jsme aplikovali případovou studii. Vstříc nám vyšla jedna mateřská škola ve středočeském kraji. Pro zachování anonymity zúčastněných dětí neuvádíme přesný název a lokaci mateřské školy. Z žáků mateřské školy byly vybrány celkem čtyři děti (dva chlapci a dvě děvčata), které se účastní individuální logopedické terapie. Z hodin výuky logopedie byly pořízeny videonahrávky. Každé dítě bylo natočeno celkem dvakrát (dvě třicetiminutové terapie)....
|
|
Do přírody se skřítkem Jáchymáčkem - opora pro environmentální výchovu v předškolním vzdělávání
VÍTOVÁ, Lenka
Bakalářská práce je zaměřena na environmentální výchovu v mateřské škole. Environmentální aktivity, obsažené v bakalářské práci, si kladou za cíl propojení mateřské školy s okolní přírodou a také vytváření kladného vztahu dětí k přírodě. V bakalářské práci jsou vymezeny pojmy vztahující se k environmentální výchově a jejímu obsahu při rámcově vzdělávacím programu. Autorka v bakalářské práci zmiňuje mimo jiné i vliv prostředí na dítě, které s environmentální výchovou úzce souvisí. Upozorňuje tak na benefity, které děti pobytem v přírodě a terénní výukou získávají. V praktické části bakalářské práce jsou obsaženy tematické celky společně s konkrétními aktivitami vytvořenými autorkou pro klinickou mateřskou školu a její blízké okolí. Navržené aktivity jsou určeny pro lokality: rybník Vajgar, okolní luční a polní ekosystémy, Jindrova naučná stezka, Slavíkův les, školní zahrada a zahrada SOU. Následně jsou tyto celky a aktivity evaluovány.
|
|
Média jako možný zdroj ohrožení dítěte předškolního věku očima jejich rodičů.
Brázdová Vančurová, Jana ; Koželuhová, Eva (vedoucí práce) ; Loudová Stralczynská, Barbora (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na téma negativních vlivů médií působících na děti předškolního věku. Počáteční část práce se věnuje na vysvětlení pojmu médium, jeho typologii a funkcím. Dále se práce zaměřuje na důležitost mediální a digitální gramotnosti a její zasazení do vzdělávacích programů pro předškolní a základní vzdělávání. Součástí práce je také popsání vývojových specifik dětí předškolního věku a popis negativních vlivů médií. Poslední kapitola teoretické části se věnuje výchovným stylům v rodině a jejich využití pro mediální výchovu. Cílem práce bylo zjistit, jakým způsobem rodiče předškolních dětí vnímají sledování médií a zda si uvědomují možné negativní vlivy, které mohou na děti prostřednictvím médií působit. Výzkumné šetření bylo založeno na kvantitativní metodě a pro sběr dat byla využita forma nestandardizovaného dotazníku. Šetření se zúčastnilo 166 respondentů a na základě analýzy dat proběhla interpretace výsledků. Výsledky ukazují, že rodiče předškolních dětí si uvědomují negativní vlivy médií a mají zájem o obsah, který děti v médiích konzumují. Pro regulaci sledování médií využívají pravidla a nastavení rodičovské kontroly. KLÍČOVÁ SLOVA média, vliv médií, dítě předškolního věku, mediální gramotnost, rodiče
|
| |
| |
|
Využití knih Petra Horáčka v dramatické výchově při práci s dětmi předškolního věku
Podskalníková, Sára ; Ferklová, Alžběta (vedoucí práce) ; Sobková, Ivana (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá možnostmi využití knih Petra Horáčka v dramatické výchově s dětmi předškolního věku. V teoretické části je charakterizován vývoj dítěte předškolního věku. Současně je zde vymezena dramatická výchova, její specifika v mateřské škole, cíle a osobnost učitele. Dále pak metody a techniky dramatické výchovy, její propojení s literaturou, kritéria pro výběr literatury a vhodné literární žánry pro předškolní věk. Poslední kapitola je věnována Petru Horáčkovi a jeho knihám, ze kterých vycházejí dramatické lekce v praktické části. Praktická část se skládá z deseti lekcí k vybraným knihám, kterými jsou: Husa Líza, Jak se myška snědla měsíc, Kamarád pro medvěda, Modrý tučňák, Nejkrásnější místo na světě, Nejlepší dárek, Nenažraná koza, O myšce, která se nebála, Papuchalk Petr a Slon. Lekce jsou realizovány v jedné heterogenní skupině dětí předškolního věku. V těchto lekcích je zkoumáno, jak lze knihy prakticky využít v dramatické výchově. Po realizaci u všech lekcí proběhla reflexe a rozhovor s dětmi, zkoumající porozumění lekci, který byl následně vyhodnocen. KLÍČOVÁ SLOVA mateřská škola, dramatická výchova, Petr Horáček, dítě předškolního věku, metody a techniky dramatické výchovy
|
|
Znalosti a preference pohádek současných předškolních dětí
Svobodová, Julie ; Laufková, Veronika (vedoucí práce) ; Novotná, Kateřina (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá pohádkami ve vztahu k současným dětem předškolního věku a znalostmi a preferencemi pohádek těchto dětí. Mou snahou je poukázat touto prací na smysl a význam pohádek pro děti a také na důležitost a přínos zjišťování znalostí a preferencí pohádek dětí. Dle mého názoru je totiž potřebné zjišťovat, jak na tom děti v oblasti pohádek momentálně jsou, aby tak pohádky mohly přispívat jejich rozvoji. V teoretické části se věnuji nejprve charakteristice předškolního dítěte v souvislosti k tématu práce a také faktorům ovlivňujícím čtenářství dětí, mezi něž patří rodina, učitelé v mateřské škole, čtenářsky podnětné prostředí a knihovny. Dále tu píši o charakteristice literatury pro děti a o generacích, které vychovávají současné děti, a o vztahu těchto generací k dětské literatuře. Ten může mít totiž následně vliv na vztah předškolních dětí k literatuře. Další důležitou oblastí je zde samotná pohádka, její charakteristika, druhy a pohádkové postavy, a také význam pohádky a možnosti práce s ní v mateřské škole. Cílem praktické části bylo zjistit, jaké pohádky vybrané předškolní děti znají, jaké preferují, s jakými pohádkovými postavami se ztotožňují a proč, a také jestli o jejich znalostech a preferencích vědí jejich pedagožky a zda a jakým způsobem s pohádkou v mateřské škole...
|
|
Rozvoj emočních kompetencí u dětí předškolního věku
THALIYADATH, Markéta
Bakalářská práce s názvem Rozvoj emočních kompetencí u dětí předškolního věku je zaměřena na rozvoj emočních kompetencí ze strany pedagogů předškolního vzdělávání směrem k dětem od tří do šesti let věku. Práce se skládá z teoretické a praktické části. Teoretická část obsahuje v souhrnu tři hlavní kapitoly. První z nich se věnuje pojmu emoční kompetence, druhá soustřeďuje pozornost charakteristice dítěte předškolního věku s ohledem na emoční a sociální vývoj, v poslední třetí z kapitol obsahuje poznatky o možnostech rozvoje emočních kompetencí u dětí docházejících do mateřských škol. Praktická část věnuje pozornost dětem 3letým. Obsahuje program k rozvoji emočních kompetencí, a zachycuje vybrané náměty činností zaměřené na poznávání jednotlivých emocí po dobu 5 měsíců. Tyto činnosti mohou být využity pedagogy mateřských škol ve vzdělávání předškolních dětí v rámci rozvoje emočních kompetencí dětí předškolního věku.
|
|
Edukace za asistence psa u dětí předškolního věku
PUMPROVÁ, Jana
Canisterapie má široké uplatnění a je využívaná v sociálních, zdravotnických a vzdělávacích odvětvích. Můžeme s jistotou říci, že pojem canisterapie je široké veřejnosti znám, představy o konkrétnějším přístupu AAI jsou však bohužel zkreslené. Cíl bakalářské práce se zaměřuje na způsoby aplikace metody AAE u dětí předškolního věku a jaký efekt má přítomnost psa při výchově a vzdělávání dětí v mateřské škole. V rámci výzkumných metod byly použity metody kvalitativního výzkumu, konkrétně zúčastněné pozorování, polostrukturovaný rozhovor, sekundární analýzu dat a fotodokumentaci. Výsledky práce potvrzují, že canisterapie, konkrétně metoda AAE, je v praxi velmi hojně využívána, ale nedochází k její správné identifikaci. Ze stran předškolních zařízení je o canisterapii velký zájem, bohužel pouze o jednorázový program, který je zpestřením edukačního procesu, ač využití v oblasti terapeutické má obrovské možnosti. Z praxe vyplývá velký deficit v informovanosti pedagogického personálu. Na základě výsledků výzkumného šetření byl navržen metodický postup jednorázové a pravidelné canisterapie se zaměřením na metodu AAE a zároveň sestaven informační leták, určený konkrétně pro pedagogy mateřských škol
|
|
Rozvoj pohybových schopností a dovedností v předškolním věku
GALUSOVÁ, Kateřina
Cílem bakalářské práce je zjistit možnosti využití metodického plánu tělesně výchovných technik se záměrem rozvoje pohybových schopností a dovedností dětí předškolního věku v mateřských školách. Bakalářská práce má design vícepřípadové studie. V teoretických východiscích je charakterizován vývoj dítěte předškolního věku, jeho motorický vývoj a role pohybových schopností a dovedností v dalším rozvoji dítěte společně s jejich místem v RVP PV. V praktické části je představen metodický plán TKF (Týmový duch, Kontaktnost, Fair play) a prostřednictvím rozhovorů s učitelkami mateřských škol, které s ním pracovaly, evaluován. Metodický plán byl vyhodnocen dále na základě pozorování a zápisů do evaluačních archů. Metodický plán byl praktikován v mateřských školách po celý školní rok, byl využit patnácti pedagogy ve třech mateřských školách v osmi třídách. Metodický plán byl přínosem pro začínající učitele v mateřských školách. S metodickým plánem byli všichni pedagogové spokojeni a byl pro ně návodem a velkou inspirací při učení kladného vztahu dětí k pohybu.
|