|
Principy daňové spravedlnosti
Huspeková, Marie ; Seknička, Pavel (vedoucí práce) ; Bažantová, Ilona (oponent)
Diplomová práce je interdisciplinárním pohledem na problematiku spravedlivého rozdělování daňového břemene. Daně jsou posuzovány z hlediska svého účelu, kterým je zejména vytvoření zdrojů pro hrazení státních výdajů. Pozornost je soustředěna zejména na morální a etické aspekty dopadů daňového břemene do lidského jednání a rozhodování. Práce je rozdělena na čtyři kapitoly. První kapitola je věnována lidské bytosti, jejímu jednání a rozhodování, a možnostem komplexního pohledu na lidskou individualitu. Člověk je zasazen do perspektivy společného soužití a hospodaření. Druhá kapitola obsahuje stručný pohled na koncepty spravedlnosti se zaměřením na vztah spravedlnosti a vybraných etických hodnot. Ve třetí kapitole je hodnocena struktura daňového systému a jednotlivých daní, se zaměřením na daňovou spravedlnost ve smyslu ekonomickém. Čtvrtá kapitola je věnována některým mezinárodním aspektům zdanění. V závěru diplomové práce jsou hodnoceny konflikty daňové spravedlnosti s jinými hodnotami.
|
|
Tři liberální teorie spravedlnosti
Macháček, Jiří ; Šimsa, Martin (vedoucí práce) ; Váňa, Tomáš (oponent)
Hlavním cílem práce je představení moderní teorie liberální spravedlnosti se zaměřením na její distributivní rozměr. Vedle toho se autor zabývá otázkou hodnotové neutrality liberálního státu a pojetím rovnosti v liberální teorii. Autor prezentuje koncepci "justice as fairness" liberálního politického filosofa Johna Rawlse. Jeho pojetí je následně podrobeno kritickým reakcím dalších představitelů moderního liberálního proudu Roberta Nozicka a Ronalda Dworkina. Autor se stručněji zabývá vztahem myšlení zmíněné trojice filosofů k ranějším představitelům liberalismu a k současným kritikům mimo liberální tábor. První kapitola obsahuje výčet myslitelů a jejich příspěvků k problematice spravedlnosti a teorii společenské smlouvy. Naplní druhé, třetí a čtvrté kapitoly je interpretace jednotlivých pojetí výše zmíněné trojice autorů pomocí kritické analýzy jejich publikací. V páté kapitole jsou přiblíženy argumenty myslitelů obecně označovaných jako komunitaristé, kteří kriticky reagují na Rawlsovu teorii spravedlnosti. V závěrečné šesté kapitole jsou shrnuta hlavní teoretická východiska a argumenty trojice liberálních filosofů. Následně dochází k jejich komparaci, zhodnocení stěžejních rysů a sumarizaci společných, a naopak rozdílných bodů.
|
|
Chápání spravedlnosti a nespravedlnosti v současné společnosti
Kovaříková, Zuzana ; Kandert, Josef (vedoucí práce) ; Kotík, Michal (oponent)
Cílem bakalářské práce "Chápání spravedlnosti a nespravedlnosti v současné společ- nosti" je popsat a analyzovat, jak lidé v současné české společnosti chápou pojmy spravedlnost, nespravedlnost a spravedlivé a nespravedlivé jednání. V první části mé práce se zaměřuji na teoretické pozadí problematiky spravedlnosti. Zajímají mě zde nejen různé typy a možná východiska spravedlnosti, ale i filosofové, kteří se snažili spravedlnost definovat. Poté následuje praktická část bakalářské práce, která je vě- nována metodologii a samotnému výzkumu. Výzkum probíhal formou polo- strukturovaných rozhovorů s 10 respondenty. Během analýzy se snažím vyzkoumat nejen definice pohledu na spravedlnost a nespravedlnost respondentů, ale i pojmy, se kterými si spravedlnost spojují nebo ztotožňují, i pojmy, se kterými jejich pojetí spravedlnosti koliduje. Závěrečná část obsahuje srovnání výsledků výzkumu s počá- tečními hypotézami a srovnání praktické části s teoretickou.
|
|
Justiční reforma v Československu 1948 - 1953
Krátký, Jakub ; Pehr, Michal (vedoucí práce) ; Doubek, Vratislav (oponent)
Tato práce pojednává o procesech, kterými prošly oblasti československé justice v období mezi roky 1948 a 1953. Tyto procesy vyústily v komplexní změnu celého právního řádu v Československu (ČSR) a v oblasti justice se nově vzniklému komunistickému režimu během tohoto období podařilo vybudovat pevný základ pro udržení svého mocenského monopolu. Bádáním nad proměnou československé justice, právního vzdělávání a advokacie se zabývala celá řada vynikajících badatelů v oblasti historie práva či soudobé historie, avšak jejich svobodná vědecká a publikační činnost byla umožněna až po pádu komunistického režimu a obnově demokracie v roce 1989. Důležitou součástí bádání nad podobami justiční reformy je analýza proměn právního řádu v podobě jednotlivých zákonů, na což je v rámci této práce kladen zvláštní důraz. První kapitola pojednává především o osobě Alexeje Čepičky, který se významně podílel na reformách v oblasti justice a obrany v námi sledovaném období. Pochopení jeho úlohy v rámci transformace a sovětizace společnosti je klíčové pro porozumění dobových událostí. Druhá kapitola se komplexně zaměřuje na celý proces očisty veřejného sektoru skrze masové organizace loajální ke KSČ a na snahy o likvidaci katolické církve. Třetí kapitola dává čtenáři základní přehled o proměně celého právního řádu, s...
|
|
Uplatňování etického principu při tvorbě zdravotnického systému
Válková, Monika ; Holmerová, Iva (vedoucí práce) ; Pinc, Zdeněk (oponent) ; Jurašková, Božena (oponent)
Univerzita Karlova v Praze Fakulta humanitních studií Název oboru Filozofie Disertační práce (obor Aplikovaná etika) Uplatňování etického principu při tvorbě zdravotnického systému The Application of Ethical Principles in the Development of the Health System Mgr. Monika Válková Vedoucí práce: Doc. prim. MUDr. Iva Holmerová, Ph.D. Praha 2013 2 Anotace Disertační práce na téma Uplatňování etického principu při tvorbě zdravotnického systému je zaměřena na etické principy, které se promítaly ve vývoji zdravotnického systému v České republice. Solidarita, spravedlnost , rovnost a právo na zdraví jsou základní etické principy uplatňované ve zdravotnických systémech Z historického hlediska je solidarita nejstarším etickým principem , která měla vliv na utváření jednotlivých typů sociálních států v Evropě. Solidarita je zkoumána z pohledu vývoje sociálního zabezpečení v době nemoci a chudoby. Zdravotnický systém v České republice je hodnocen z hlediska uplatňování etických principů v různých etapách společenského uspořádání země od Rakouska Uherska a ž do současnosti. V praktické části disertační práce byly srovnávány s Českou republikou zdravotnické systémy Švédska a Francie dle etických principů solidarita, spravedlnost, rovnost a právo na zdraví Hlavním cílem disertační práce bylo prokázat na základě vybraných...
|
|
Argumentace v mravním usuzování dětí školního věku
Kukal, Jiří ; Klusák, Miroslav (vedoucí práce) ; Hříbková, Lenka (oponent)
Práce staví na teoretických východiscích švýcarského psychologa Jeana Piageta. V teoretické části je podrobněji představena Piagetova teorie v souvislosti s prací jeho následovníka Lawrence Kohlberga i pozdějších kritiků. Předmětem práce je výzkum morální argumentace dětí školního věku, konkrétně v návaznosti na Piageta, mapování přechodu od argumentace odpovědností objektivních důsledků k argumentaci odpovědností subjektivních záměrů. Jako výzkumný nástroj byla použita baterie šesti dvojic morálních příběhů. Ty byly zadány 53 dětem; nad příběhy jsem s dětmi následně vedl krátké rozhovory. Tyto příběhy byly z části přejaty od Piageta, z části doplněny nově zkonstruovanými příběhy, jež popisovaly jednání vedoucí k velmi výrazné materiální ztrátě. Hlavním předmětem výzkumu tak byla možná koordinace hledisek objektivní a subjektivní odpovědnosti v souvislosti s extrémní materiální ztrátou obsaženou v příbězích. Klíčová slova: morální vývoj, spravedlnost, morální usuzování
|
|
Zásady firemního dobrovolnictví v ČR
KAŇOKOVÁ, Simona
Cílem této práce je popsat firemní dobrovolnictví v ČR a následně stanovit strukturovaný soubor etických zásad, kterého by se firmy měly držet, aby se zvýšila etická úroveň realizování firemního dobrovolnictví a jeho pozitivní dopad. Teoretická část představuje občanské a firemní dobrovolnictví, poukazuje na jejich zákonné i obsahové odlišnosti i na prostředí neziskových organizací a ekonomických subjektů tj. firem. Firemní dobrovolnictví (FD) je definováno jako součást dárcovství, které je sociální složkou firemní společenské odpovědnosti (CSR). Práce popisuje CSR jako nástroj etiky podnikání a hodnotí jeho vliv na firemní kulturu a pracovní sociální prostředí, ve prospěch solidárních projektů typu FD. Praktická část navazuje na základě zkušeností a studia odborných textů definováním čtyř modelů odrážejících fáze firemní etické zralosti. Jejich názvy jsou odvozeny ze souvislostí a příčin zahájení FD - modely přirozeně morální, propagační, personalistický a zaměstnanecký. Rozbor modelů směroval k naplnění cíle práce, sestavení sedmi etických zásad pro FD - principy reálného potenciálu, plánu a dopadu, cílové kvantity a kvality, přínosu pozice koordinátora, rovnocenného přístupu, svobody k rozhodování a princip pravdivé komunikace. Zásady nejsou postupem, ale kladou návodné a podpůrné otázky a koncentrují základ pro etický projekt FD. Text doprovází hodnotící komentář (z institucionálního, sociálního nebo individuálního etického hlediska) pomocí praktických příkladů.
|
|
Globální rozměr Rawlsovy teorie spravedlnosti
Ottingerová, Lucie ; Šimsa, Martin (vedoucí práce) ; Kučera, Jan (oponent)
Tato práce se zabývá jednou z nejaktuálnějších debat na poli moderní politické filozofie, a to konkrétně diskuzí o existenci, podobě a rozsahu spravedlnosti v kontextu současného vysoce globalizovaného světa. Spor o existenci globální spravedlnosti, v této práci označován jako spor mezi kosmopolity a internacionalisty, však není pojímán v celé jeho rozsáhlé šíři. Konkrétním úkolem této práce je představit danou polemiku na pozadí kontextu jednoho z velkých filozofických děl 20. století, které se významně zasadilo o vymezení pojmu "spravedlnost" v moderní liberální tradici a kterým je Teorie spravedlnosti Johna Rawlse. Toto dílo vyvolalo nadšenou reakci ze strany skupiny kosmopolitních teoretiků, mezi něž patří především Charles Beitz a Thomas Pogge, která v ní viděla jasný pokus o extenzi liberálních představ a principů nad rámec národních států. Jejich pozornost upoutal především Rawlsův distributivní princip rozdílnosti jako vhodný prostředek realizace sociální spravedlnosti na globální úrovni. Rawls však závěry svých kosmopolitních přívrženců zavrhl. Jelikož si tato práce klade za cíl porozumět důvodům, které jej k tomuto kroku vedly, bude nutné věnovat se Rawlsově filozofii jako celku, a tedy nikoli pouze Teorii spravedlnosti, ale i jeho pozdější tvorbě. Prostor bude věnován i představení...
|
|
Zpřístupňování judikatury pomocí veřejně přístupné počítačové sítě
Korhoň, Ondřej ; Šisler, Vít (vedoucí práce) ; Dombrovská, Michaela (oponent)
Cílem práce je vyhodnotit a popsat formy zpřístupňovaní judikatury v elektronických zdrojích, a to ve zdrojích komerčních i veřejně přístupných. V první části bude pojednáno o české soudní soustavě, jejím fungování a základních zásadách, kterými se řídí. Dále o její organizaci a rozdělení na soudy obecné a soud zvláštní, tvořený Ústavním soudem. V následující kapitole bude popsána judikatura, její vlastnosti, obsahové náležitosti a druhy. Bude vysvětlena rozdílná role judikatury v angloamerickém právním systému a v systému kontinentálním, do kterého spadá také Česká republika. Pro následující části budou k vyhodnocení zvoleny tři zdroje komerční a tři zdroje veřejně přístupné. Tyto zdroje budou popisovány a vyhodnocovány z hlediska užití vyhledávacích kritérií, uživatelské přívětivosti a rozsahu. V závěru bude vyhodnocena kvalita elektronických zdrojů z hlediska zpřístupňování judikatury a porovnány zdroje komerční a veřejně přístupné.
|
|
Apelační soud v Praze ve druhé polovině 18. století
Šalak, Boris ; Hojda, Zdeněk (vedoucí práce) ; Šouša, Jiří (oponent)
rigorózní práce Apelační soud v Praze ve druhé polovině 18. století Vedoucí práce: PhDr. Zdeněk Hojda, CSc. Konzultant: PhDr. Klára Woitschová, PhD. Tato práce pojednává o vývoji Apelačního soudu v Praze v období osvíceného a policejního absolutismu. Časový výsek, který zahrnuje, je ohraničen roky 1749 a 1850. Hlavním cílem této práce je popis, jaké postavení v soudním systému apelační soud postupně v průběhu druhé poloviny 18. století zaujímal, a jak se tereziánské a josefínské reformy promítly do složení a celkového fungování apelačního soudu. V josefínské podobě pak tento soud v zásadě fungoval až do roku 1850, tj. do své proměny ve Vrchní zemský soud v Praze. Apelační soud v Praze (Rada nad apelacemi) byl založen v roce 1548. Od počátků byl výhradně královským a tedy nestavovským soudem. Jednalo se o odvolací instanci proti rozhodnutím městských soudů. Jeho působnost (pravomoc) byla v průběhu času rozšiřována. Naopak územní působnost, která měla být zpočátku celostátní, byla v průběhu 18. století omezena pouze na Čechy. Postupně tak Apelační soud v Praze získal úlohu zemské odvolací instance, nejprve hlavně pro okruh městského soudnictví, později se všeobecnou působností. V souvislosti s nabytím úlohy obecné druhé instance se název této instituce roku 1783 mění na všeobecný apelační soud. Roku...
|