|
Využívání regenerace u rekreačně sportující populace.
Lauberová, Michaela ; Majorová, Simona (vedoucí práce) ; Nováková, Pavlína (oponent)
Název: Využívání regenerace u rekreačně sportující populace Cíle práce: Zjistit, zda rekreační sportovci využívají regenerační prostředky a pokud ano, které konkrétní prostředky to jsou. Zjistit důvody, které rozhodují o výběru regeneračních prostředků. Metoda: Data potřebná pro účely bakalářské práce byla shromážděna prostřednictvím neinvazivního online anketního šetření, v práci byla použita metoda kvantitativního výzkumu. Typ práce je teoreticko-empirický. Online anketa, která je zcela anonymní, byla vložena na sociální sítě Instagram a Facebook jako internetový odkaz a byla určena pro rekreační sportovce ve věku 18-65 let. Výzkumný soubor je tvořen rekreačně sportující populací. Výzkumu se celkem zúčastnilo 61 rekreačních sportovců (48 žen a 13 mužů). Data byla zpracována prostřednictvím grafů a tabulek. Výsledky: Na základně výsledků z anketního šetření vyplynulo, že 91,8 % rekreačních sportovců využívá některé z regeneračních prostředků (masáže, kompenzační cvičení a regenerační procedury). Na základě subjektivního pohledu dodržuje zdravé stravování 41 % dotazovaných. Nejvíce respondentů (26,2 %) zařazuje regenerační prostředky z důvodu relaxace a další nejpočetnější skupina (24,6 %) pouze k regeneraci. Při výběru prostředků regenerace se nejvíce respondentů (37,7 %) rozhoduje na základě...
|
|
Specifika výživy a pohybových aktivit v období šestinedělí a kojení
Piklová, Lenka ; Starnovská, Tamara (vedoucí práce) ; Tomešová, Jitka (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou výživy a pohybových aktivit v období šestinedělí a kojení. Je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Cílem teoretické části práce je poskytnout na toto téma ucelený přehled informací, proto obsahuje kapitoly týkající se fyziologických změn v těle ženy po porodu (včetně změn metabolických), kojení a mateřského mléka a okrajově také výživy dítěte. V kapitole věnované výživě ženy je popsán příjem energie, makro a mikroživin, pitný režim, vývoj hmotnosti po porodu a její redukce a několik mýtů ve výživě kojících žen. Posledními dvěma kapitolami jsou pohybová doporučení dle významných časových milníků po porodu a odpočinek a spánek. Praktická část je tvořena kvantitativním výzkumem a brožurou. Cílem výzkumu bylo zjistit procento kojících žen a délku období kojení, výskyt alergií u dětí a jejich vliv na stravu matky i informovanost o potřebných úpravách jídelníčku, charakter stravování kojících matek, informovanost o specifikách výživy a pohybových aktivit při kojení, rozšířenost mýtů ohledně stravy kojících žen a období a způsob redukce hmotnosti po porodu, to vše v posledních třech letech. Prostředkem k naplnění tohoto cíle byl nestandardizovaný dotazník distribuovaný v online prostředí. Brožura obsahuje stručný souhrn základních informací o výživě a...
|
|
Změny nálad při chůzi v modrém prostředí
Horký, Matouš ; Baláš, Jiří (vedoucí práce) ; Turčová, Ivana (oponent)
Cíl: Cílem práce bylo analyzovat, jak různé typy přírodních prostředí ovlivňují fyzické a duševní zdraví jedinců. Metody: Do výzkumu se zapojilo 7 studentů UK FTVS. Účastníci navštívili přírodní prostředí (modrý prostor) v pražské Troji a laboratoř v budově UK FTVS. Při návštěvě těchto prostředí podstoupili: 10 min Stroopův test k navození kognitivního stresu a 40 minut chůze vlastně zvoleným tempem. Aktuální psychické stavy a emoce byly sledovány pomocí standardizovaného dotazníku POMS (Profile of Mood State), který byl v průběhu návštěvy vyplňován celkem čtyřikrát. Výsledky: Z průměrných výsledků dotazníku POMS (na škále 0-4, 0= vůbec ne, 4= velmi značně) bylo získáno, že míra naštvanosti v laboratorním prostředí činila 0,68 a v modrém prostředí 0,39. Úroveň únavy 1,17 v laboratoři a 1,19 u vody. Hodnoty deprese v laboratoři 0,67 a u vody 0,54. Zmatenost byla v laboratoři na hodnotě 0,88 proti modrému prostředí 0,55. Napětí v laboratoři 1,02 a v modrém prostředí 0,60. Vitalita ve vodním prostředí 1,51 a v laboratoři 1,29. Průměrné hodnoty jednotlivých dimenzí POMS v průběhu času činily (modrý prostor) po úvodním měření: naštvanost 0,40, únava 0,95, deprese 0,59, zmatenost 0,54, napětí 0,50, vitalita 1,79. Stroopův test ve 2. měření zvýšil všechny hodnoty kromě vitality: naštvanost 0,83, únava...
|
|
Vliv onemocnění karcinom prsu na aktivity denního života pacientky
Trnková, Anežka ; Nikodemová, Hana (vedoucí práce) ; Klokočková, Šárka (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá tématem karcinomu prsu a jeho dopadem na život žen postižených tímto onemocněním. Teoretická část práce se zaměřuje na detailní popis anatomie prsu, rizikové faktory spojené s výskytem karcinomu prsu, preventivní opatření, diagnostické metody, různé formy léčby a její možné nežádoucí účinky. V empirické části této práce jsou popsány výsledky vlastního dotazníkového šetření, statisticky zpracována data a porovnány vlastní výsledky šetření s výsledky již dříve realizovaných studií. Metodologie tohoto šetření zahrnovala vytvoření dotazníků, jejichž struktura byla předem konzultována s vedoucím práce a odborníkem z oboru onkogynekologie. Sběr dat na základě mnou vytvořeného dotazníku probíhal na Onkologické klinice Fakultní nemocnice v Motole a do výzkumného souboru bylo zařazeno 46 respondentů. Cílem této práce bylo analyzovat dopady karcinomu prsu na běžné denní aktivity a celkový život pacientek, zahrnující fyzické, psychické a sociální aspekty, které jsou spojeny s tímto diagnostikovaným onemocněním. Výsledky: Individuální odpovědi na jednotlivé otázky byly podrobně popsány a doplněny tabulkami pro lepší přehlednost.Analýza rozmanitých reakcí ukázala, že vnímání vlivu karcinomu prsu na denní život je silně individualizované a závisí na osobní zkušenosti každé...
|
|
Studie podmínek pro sport ve vybraném prostředí
Votoupal, Tomáš ; Chlíbková, Daniela (oponent) ; Korvas, Pavel (vedoucí práce)
Bakalářská práce se zabývá podmínkami pro sport a pohybové aktivity ve městě Třebíč. Nejdůležitějšími nástroji pro zpracování byly analýza současného stavu, komparace dat především z městských rozpočtů a na závěr provedené dotazníkové šetření týkající se právě podmínek pro pohybové aktivity. Provedeným výzkumem jsem zjistil, že město Třebíč má na svoji rozlohu a počet obyvatel dobré podmínky pro sport a pohybové aktivity, lze tak soudit z množství sportovních zařízení a na základě zvyšující se částky na sport a investicí do sportovních zařízení. O kvalitních podmínkách také vypovídá 86 % pozitivních názorů na podmínky pro pohybové aktivity, které vyplynuly z dotazníkového šetření.
|
| |
| |
|
Kulturní centrum Brno
Pitáková, Martina ; Žalmanová, Petra (oponent) ; Šindlar, Jiljí (vedoucí práce) ; Matějka, Libor (vedoucí práce)
Z dříve vypracované studie v předmětu AG33, vznikla následující bakalářská práce, která tuto studii dále rozvádí do stupně Dokumentace pro stavební povolení a Dokumentace pro provedení stavby. Téma práce má název Kulturní centrum Brno. Navrhovaná stavba se nachází v městské části Brno-střed, území je vymezeno svahem a úpatím hradu Špilberk při ulici Údolní v kontextu s přiléhajícím parkem Obilního trhu. Stavba je koncipována jako polyfunkční kulturní centrum se zaměřením na různorodé volnočasové aktivity lidí každého věku zahrnující uměleckou tvorbu, vzdělání, pohyb a celkový rozvoj osobnosti. Hlavní myšlenkou bylo vytvoření prostoru pro lidi, kde by se mohli volně sdružovat, kulturně se vzdělávat, vykonávat rekreační i pohybové aktivity a zároveň si mohli odpočinout od rychlého tempa života. Jednopodlažní objekt má tvar písmene U a díky svému uspořádání jednotlivých částí přirozeně vytváří předprostor pro veřejnost. Pochozí vegetační střecha navrhované stavby rozšiřuje pobytovou plochu kulturního života.
|
|
Podnikatelský záměr - Pohybové aktivity pro seniory
Smoleňová, Markéta ; Rašticová, Martina (oponent) ; Engelová, Lucie (vedoucí práce)
V této bakalářské práci jsem se zaměřila na vytvoření podnikatelského plánu pro pohybové aktivity pro seniory. Mým hlavním záměrem bylo vytvoření a zajištění vhodných podmínek pro pohybové aktivity osob v seniorském věku. Dílčími cíly je navazování nových vztahů, usnadnění přechodu z pracovního procesu do starobního důchodu, vyplnění jejich volného času a jejich následné vzdělávání.
|
| |