|
Secularization in Italy in the post-war-era: literature in the social context
Olša, Michal ; Pullmann, Michal (vedoucí práce) ; Jiroušek, Bohumil (oponent)
CZ Cílem této práce je analýza sekularizačního procesu v poválečné Itálii. Studie se zaměřuje na nižší společenské třídy. Záměrem je ukázat složitost procesů jako je sekularizace. Na jedné straně je číselná statistika poukazující na klesající míru zbožnosti, na druhé straně můžeme vnímat obyvatelé Itálie jako věřících v Boha a Itálii jako zemi, kde se náboženské symboly objevují zcela běžně ve veřejném prostoru. Abychom tuto rozpolcenost pochopili, je důležité rozlišovat mezi pojmy církev, náboženství a víra. Jako primární zdroj jsem pro svou práci zvolil romány a novely neorealistických autorů. Jelikož se neorealismus snaží zachytit především realitu ve společnosti a spisovatelé zachycují motivaci historických aktérů způsobem o mnoho lepším, než jiné použitelné prameny, výběr děl neorealistických autorů se zdá být více než vhodný. Hlavním metodickým přístupem mé práce je typizace a tím snaha o definování společenských stereotypů. Práce se skládá z 9 kapitol. Kapitoly 1-3 popisují politickou, ekonomickou a společenskou situaci poválečné Itálie a definují tu část společnosti, na kterou se práce zaměřuje. Uvedena je zde také charakteristika neorealismu a jeho autorů, stejně jako nejdůležitější teorie o sekularizaci, na které práce odkazuje. Kapitola 4 definuje církev, náboženství a víru. V kapitolách...
|
|
Polské katolické rádio Maryja
Staněk, Roman ; Jirák, Jan (vedoucí práce) ; Kraus, Jiří (oponent)
Diplomová práce "Polské katolické rádio Maryja" má za cíl představit polské rádio Maryja. Toto rádio mezi ostatními katolickými médii zaujímá specifické postavení a v určitých ohledech se vymyká srovnání s jakoukoliv jinou polskou rádiovou stanicí. Více než 18 let má rádio Maryja ovládané charismatickým knězem Tadeuszem Rydzykem, nezanedbatelný vliv na chod společensko-politického dění v Polsku. Kolem stanice vznikla těžko kontrolovatelná, izolovaná společnost - konglomerát médií, institucí, nadací, hnutí a vzdělávacích zařízení. Členové tohoto konglomerátu (kterých je 1-6 milionů) tvoří charakteristickou zaangažovanou skupinu, kterou spojuje nejen společné smýšlení o náboženských otázkách, ale také společná představa o chodu věcí veřejných. Tato práce popisuje historii rádia Maryja i konglomerátu otce Rydzyka a analyzuje obsah vysílání, konkrétně pořad "Nedokončené rozhovory". Práce se pokouší na základě kvalitativní obsahové analýzy pořadu shromáždit pozitivní a negativní veličiny, které podle rádia Maryja reprezentují dobro a zlo ve společenských otázkách.
|
|
Kořeny polského katolicismu
Kubátová, Zuzana ; Kubát, Michal (vedoucí práce) ; Swider, Malgorzata (oponent)
Diplomová práce se zabývá katolicismem v Polsku a jeho prolínáním do polské národní identity. Úvodní kapitola nejdříve charakterizuje koncept identity Polák-Katolík a jednotlivé aspekty, jež tento koncept spoluvytvářejí, jako míra religiozity; provázanost katolicismu s polskou státností; křesťanství jako součást národní identity a historické události, během kterých docházelo k posílení polsko-katolického spojení. Přestože model Poláka-Katolíka vznikl až v 19. století, kořeny tohoto sepětí lze pozorovat od počátků polských dějin až po současnost. Práce se tedy následně detailněji zaměřuje na vybrané historické milníky polské historie, na kterých ukazuje, jakým způsobem docházelo k prostupování prvků katolicismu do identity Poláků. Práce vychází z předpokladu, že k prolínání polsko-katolického docházelo především v kritických obdobích. Proto byly pro účely práce vybrány převážně události, kdy byla ohrožena existence polského národa a víra společně s římskokatolickou církví hrály zásadní roli při jeho zachování, jako např. při obléhání kláštera u Čenstochové, v období tzv. záborů a v období komunismu. Závěrečná kapitola se poté věnuje současné situaci katolicismu v Polsku, pozici římskokatolické církve ve veřejném i politickém životě, a následně se zaměřuje na možné příčiny krize, jíž v posledních...
|
|
Linsident aneb Anatomie pozérství
Sližová, Eva ; Fic,, Igor (oponent) ; Ruller, Tomáš (vedoucí práce)
Můj bakalářský projekt, Linsident, je dlouhodobý akt imaginace a sebereflexe zpracovávaných textem ve volném verši. V závěrečné fázi jsem oddělila literárních, mentální (terapeutické) a čistě osobní aspekty díla. Výsledkem je radikálně, s nadhledem proškrtaná poezie a její performativní prezentace.
|
|
Vztah k vlastní erotické lásce u LGBT členů katolické církve
Šmejkalová, Klára ; Beláňová, Andrea (vedoucí práce) ; Smetáčková, Irena (oponent)
Práce se zabývá problematikou katolické víry a menšinové sexuální orientace u dospělých mužů žijící na území ČR. Zřetel je brán na formování a prožívání identity ve vztahu ke zmíněným fenoménům a přitom je vycházeno z vývojových teorií E. H. Eriksona a J. E. Marcii. Práce se skládá ze dvou částí: z teoretické a empirické. V teoretické části jsou vymezeny pojmy identita, LGBT a katolicismus, s kterými se nadále pracuje. Dále jsou představeny zmíněné vývojové teorie a nakonec se práce věnuje 3 druhům identit: genderové, sexuální a náboženské. V empirické části jsou analyzovány rozhovory s 6 informanty metodou kazuistik. Použit byl polostrukturovaný dotazník vytvořený autorkou této práce. Výsledkem jsou čtyři tematické bloky, které vyplynuly ze získaných dat. Ukázalo se, že průnik mezi vírou a sexualitou u LGBT katolíků v ČR je daný osobností a zázemím každého informanta, ale spěje k rovnováze v rámci udržení stabilní a kontinuální identity. KLÍČOVÁ SLOVA identita, LGBT, katolicismus, víra, gender
|
| |
|
Srovnání absolutistických forem vlády v Bavorsku a v Čechách 18. století
Hrbek, Jiří
Regiony, které byly od středověku rozděleny vzájemnou hranicí, mají mnoho historických podobností a paralel. Tato studie se zaměřila na politickou podobnost mezi Bavorskem a Čechami v 17. a 18. století, v období absolutismu. Především vidíme vztah k habsburské dynastii, která vládla dědičně v Čechách. Habsburkové byli současně hlavou svaté říše římské, což bylo důležité pro Bavorsko. Značné podobnosti můžeme nalézt i ve vnitřní politice: jak Habsburkové, tak Wittelsbachové se snažili například marginalizovat sněmy a jiné zastoupení stavů.
|
| |
| |
| |