| |
|
Sociální dopady výkonu vazby na obviněné
ŠTINDLOVÁ, Štěpánka
Diplomová práce se zabývá problematikou výkonu vazby a sociálními dopady výkonu vazby na obviněné osoby. Cílem práce je čtenáře seznámit s Vězeňskou službou České republiky (dále jen "Vězeňská služba") a se specifiky výkonu vazby, popsat sociální dopady výkonu vazby a poukázat na možné způsoby předcházení a minimalizování jejích negativních jevů z pohledu obviněných osob ve výkonu vazby. Teoretická část této práce je věnována charakteristice Vězeňské službě, problematice institutu výkonu vazby, životu obviněného ve vězení, sociální práci s obviněnými, odbornému personálu věznice a sociálním dopadům. Pro výzkum v praktické části byla zvolena strategie kvantitativního výzkumu. V rámci této strategie byla vybrána metoda dotazování s využitím techniky anonymního dotazníkového šetření. Výzkumná část byla provedena ve Vazebních věznicích České Budějovice, Liberec, Olomouc, Vazební věznici a Ústavu pro výkon zabezpečovací detence Praha Pankrác a Věznici Plzeň. Výsledky výzkumu shrnuté v diskusi ukázaly, že mezi četností kontaktů a hodnocením vztahů s rodinnými příslušníky v době před vzetím do výkonu vazby a v době výkonu vazby existuje rozdíl. Naopak nebyla prokázána závislost mezi délkou výkonu vazby a ztrátou zaměstnání a mezi délkou výkonu vazby a růstem či vznikem dluhů. Práce může posloužit jako ucelený přehled o problematice výkonu vazby a jejích sociálních dopadech. Zjištěné informace mohou být přínosné pro porozumění této problematice příslušníky, odbornými zaměstnanci Vězeňské služby a dalšími osobami, které se dostávají do přímého styku s obviněnými osobami, a také obviněnými a jejich blízkými osobami. Práce klade důraz na důležitost zohlednění sociálních aspektů v rámci trestního systému a může přispět k diskusi o možných reformách či poskytnout doporučení pro zlepšení podmínek, podpory a služeb během výkonu vazby s ohledem na potřeby obviněných a společnosti jako celku.
|
| |
|
Efektivní zacházení s pachateli násilných trestných činů s poruchami osobnosti v podmínkách penitenciární péče
Jiřička, Václav ; Šípek, Jiří (vedoucí práce) ; Boukalová, Hedvika (oponent) ; Sochůrek, Jan (oponent)
1 Abstrakt Cílem předložené studie je odpovědět otázku, zda lze snížit delikventní chování nebo rizika, která k němu vedou, u odsouzených pachatelů násilí s poruchou osobnosti pomocí nově vyvinutého terapeutického programu zaměřeného na trestný čin (TERČ), a pokud ano, jak se budou tyto změny projevovat v míře recidivy a odrážet v osobnostních charakteristikách odsouzených. TERČ byl poprvé systematicky aplikován v roce 2008 ve Specializovaném oddělení pro odsouzené s poruchou duševní a poruchou chování ve Vazební věznici Liberec a staví na prvcích Ambulantního intenzivního programu (AIP) ze Švýcarska. Do programu TERČ bylo od roku 2008 do roku 2015 zařazeno 100 odsouzených, z toho 65 jedinců program řádně dokončilo a 57 bylo propuštěno na svobodu. Z již propuštěných absolventů programu TERČ recidivovalo do 12 měsíců 10,4 %, ze všech odsouzených zařazených do programu TERČ selhalo (bylo vyloučeno) nebo recidivovalo od roku 2009 bez časového omezení 30,2 % jedinců. Absolventi vykázali pozitivní, statisticky významné změny ve sledovaných oblastech životní spokojenost, emoční stabilita, sebenáhled, sebekontrola a agresivita, zatímco na škálách reprezentujících poruchu osobnosti nebyl pozorován pozitivní, statisticky významný efekt. U odsouzených, kteří později recidivovali, byly změny signifikantně nižší než u...
|
|
Kriminologické aspekty kriminální recidivy
Urbánková, Petra ; Gřivna, Tomáš (vedoucí práce) ; Bohuslav, Lukáš (oponent)
Kriminologické aspekty kriminální recidivy Diplomová práce Bc. Petra Urbánková Abstrakt Diplomová práce "Kriminologické aspekty kriminální recidivy" si klade za cíl analyzovat recidivu, jakožto jeden z nejvýznamnějších kriminogenních faktorů, po trestněprávní, penologické, kriminalisticko-statistické, ale zejména po kriminologické stránce. Kriminologické pojetí recidivy je nejširší, neboť zkoumá jakoukoliv trestnou činnost pachatelů. Součástí tohoto rozboru je nejen teoretické vymezení statistik, které sledují recidivu, ale rovněž praktická práce s daty Vězeňské služby ČR a Policie ČR za účelem zjištění, jakou míru recidivy je možné v současné době v České republice sledovat, zejména u osob opakovaně umístěných ve výkonu trestu odnětí svobody a jaké trestné činy vykazují nejvyšší míru recidivy při jejich páchání. Tato práce zkoumá recidivu i z hlediska historického vývoje právní úpravy, kdy sleduje a porovnává trestní předpisy v části upravující recidivu od vzniku Československa do současnosti. Součástí analýzy recidivy je dále i posouzení osoby pachatele, opět z hledisek více oborů za účelem předložit komplexní obraz osoby recidivujícího pachatele. V neposlední řadě je potřeba se zamyslet i nad způsoby prevence recidivy uskutečňovanými prostřednictvím trestní politiky státu, která stanoví rámec, ve kterém...
|
|
Efektivní zacházení s pachateli násilných trestných činů s poruchami osobnosti v podmínkách penitenciární péče
Jiřička, Václav ; Šípek, Jiří (vedoucí práce) ; Boukalová, Hedvika (oponent) ; Sochůrek, Jan (oponent)
1 Abstrakt Cílem předložené studie je odpovědět otázku, zda lze snížit delikventní chování nebo rizika, která k němu vedou, u odsouzených pachatelů násilí s poruchou osobnosti pomocí nově vyvinutého terapeutického programu zaměřeného na trestný čin (TERČ), a pokud ano, jak se budou tyto změny projevovat v míře recidivy a odrážet v osobnostních charakteristikách odsouzených. TERČ byl poprvé systematicky aplikován v roce 2008 ve Specializovaném oddělení pro odsouzené s poruchou duševní a poruchou chování ve Vazební věznici Liberec a staví na prvcích Ambulantního intenzivního programu (AIP) ze Švýcarska. Do programu TERČ bylo od roku 2008 do roku 2015 zařazeno 100 odsouzených, z toho 65 jedinců program řádně dokončilo a 57 bylo propuštěno na svobodu. Z již propuštěných absolventů programu TERČ recidivovalo do 12 měsíců 10,4 %, ze všech odsouzených zařazených do programu TERČ selhalo (bylo vyloučeno) nebo recidivovalo od roku 2009 bez časového omezení 30,2 % jedinců. Absolventi vykázali pozitivní, statisticky významné změny ve sledovaných oblastech životní spokojenost, emoční stabilita, sebenáhled, sebekontrola a agresivita, zatímco na škálách reprezentujících poruchu osobnosti nebyl pozorován pozitivní, statisticky významný efekt. U odsouzených, kteří později recidivovali, byly změny signifikantně nižší než u...
|
|
Percepce vězňů u pracovníků vězeňské služby
Imríšková, Romana ; Podaná, Zuzana (vedoucí práce) ; Buriánek, Jiří (oponent)
Literatura o vězeňství se zabývá problematikou pracovníků Vězeňské služby (VS) velmi sporadicky, jelikož je většinou pozornost zacílena především na vězně. Proto v této práci jsou hlavním tématem právě příslušníci VS a jejich percepce vězněných osob. Polostandardizovanými rozhovory byly zjištěny klíčové zdroje a typy informací, podle kterých si příslušníci vytváří dojem o vězních s důrazem na kategorii viny. Přístup vězně a přístup příslušníka uvnitř věznice se vydělily jako dynamické kategorie měnící se nejen podle různých okolností, kterým se věnují jednotlivé podkapitoly, ale také během času. Pozorovány byly rozdíly mezi jednotlivými věznicemi stejně jako mezi pozicemi v rámci uniformovaných příslušníků (mezi pracovníky eskorty, dozorci a strážnými). Jelikož se jedná o opomíjené téma, přitom zásadní pro poznání a zlepšení situace ve vězeňství, je potřeba se mu v budoucnu ještě detailněji věnovat.
|
|
Právní postavení odsouzených ve výkonu trestu odnětí svobody
Tučková, Miroslava ; Tlapák Navrátilová, Jana (vedoucí práce) ; Herczeg, Jiří (oponent)
Diplomová práce se zabývá právním postavením osob ve výkonu trestu odnětí svobody z pohledu vybraných oblastí jejich základních práv. Analyzovanými oblastmi jsou právo na ochranu před mučením, krutým, nelidským nebo ponižujícím zacházením, právo na ochranu zdraví a na bezplatnou zdravotní péči, právo na ochranu před neoprávněným zasahováním do soukromého a rodinného života a právo podílet se na správě veřejných věcí formou aktivního a pasivního volebního práva. Teorie zahrnuje i institucionální zajištění kontroly dodržování těchto práv a relevantní doporučení mezinárodních organizací. Prakticky zaměřená kazuistická část čerpá z přímých zkušeností diplomantky získaných v průběhu stáže u Českého helsinského výboru, nevládní neziskové organizaci pro lidská práva působící v Praze od roku 1988, založené z podnětu Mezinárodní helsinské federace.
|
|
Vzdělávání a pracovní uplatnění osob v rámci penitenciární a postpenitenciární péče
Sršňová, Pavla ; Šnýdrová, Ivana (vedoucí práce) ; Gruber, Jan (oponent)
Bakalářská práce si klade za cíl poskytnout čtenáři vhled do problematiky penitenciární a postpenitenciární péče. Snaží se nastínit průběh výkonu trestu odnětí svobody s možnými dopady, které uvěznění má na odsouzeného a potažmo i na společnost. Poukazuje na účel výkonu trestu, kterým je zdařilá reintegrace člověka do společnosti a snížení rizika recidivy pachatele. V tomto kontextu je zdůrazňován význam vzdělávání a pracovního uplatnění v rámci programů zacházení s odsouzenými i v rámci postpenitenciární péče. V práci jsou také popsány specifické skupiny osob, které se ve věznicích vyskytují, i metody zacházení s těmito skupinami. Akcentován je především individuální přístup k odsouzeným. Zmíněn je i soudobý trend ukládání alternativních trestů. Práce mapuje současnou podobu a podmínky českého vězeňství včetně možností vzdělávání a pracovních aktivit v jednotlivých věznicích v České republice. Kromě odborné literatury jsou brány v potaz i platné zákony a vyhlášky Ministerstva spravedlnosti České republiky a aktuální statistiky Vězeňské služby. V závěru práce jsou shrnuty náměty k další výzkumné činnosti v oblastech, které si zasluhují pozornost vzhledem k dlouhodobé snaze vězeňství, jíž je zvýšení efektivity trestů. Klíčová slova: vězeňství, výkon trestu odnětí svobody, penitenciární péče,...
|
| |