|
Role embedded journalism při práci novinářů na misích Lékařů bez hranic
Nguyenová, Thuong Ly ; Němcová Tejkalová, Alice (vedoucí práce) ; Láb, Filip (oponent)
Lékaři bez hranic patří mezi nejuznávanější humanitární organizace na světě, jejich hlavní náplní práce je organizování lékařských misí na místech neštěstí či války. Taková místa jsou zajímavá i pro novináře, kteří mohou využívat výhod ochrany organizace a zároveň získat unikátní příběhy. Právě novinářská cesta pod křídly nějaké organizace se nazývá embedded journalism - tzv. začleněný žurnalismus. Ten byl do této doby zkoumán především z hlediska spojení s armádou, kdy novináři cestují s vojáky, a jejich pohled na válku tím může být zkreslený. Stejně zkreslený svět však může mít i novinář, který cestuje s Lékaři bez hranic. Pro tuto práci bylo osloveno dvanáct novinářů z celého světa, kteří mise navštívili a práci lékařů zdokumentovali. V rozhovorech popisovali své zkušenosti, výhody a nevýhody takové práce a vliv organizace na jejich práci. Své zkušenosti sdílelo i několik pracovníků Lékařů bez hranic. Výpovědi doplnila obsahová analýza, která se zaměřila na výsledné reportáže a fotografie od oslovených novinářů.
|
|
Eticky sporné aspekty novinářské práce při používání sociálních sítí, komparace České republiky a Velké Británie
Mačí, Josef ; Moravec, Václav (vedoucí práce) ; Jirků, Jan (oponent)
Bakalářská práce se věnuje změně sociálního chování a žurnalistické produkce způsobené digitalizací a konvergencí se zaměřením na sociální sítě. Rozebere problematiku soukromí, které prochází redefinicí i díky tomu, že dříve soukromé informace dnes veřejně publikujeme na sociální sítě (v práci se soustředím na dvě nejpoužívanější - Facebook a Twitter). Sociální sítě a obecně digitalizace změnily žurnalistickou produkci. Novináři musí v rámci multiskillingu zvládat vytvářet všechny druhy novinářských obsahů, od psaní textů přes fotografování a natáčení videí až po postprodukci. Navíc každou činnost v rámci profesní etiky, která je, co se týče nových technologií včetně sociálních sítí, stále ve vývoji. Zároveň musí novináři pracovat na vlastní propagaci skrze sociální sítě a na vybudování vlastního oddaného publika. Bakalářská práce se v praktické části bude zabývat komparací etických kodexů v České republice a Velké Británii, v rámci případových studií se zaměřením na sociální sítě. Klade si za cíl najít rozdíly v přístupu k samoregulaci mezi těmito dvěma zeměmi. Dále porovnám případové studie českých novinářů a jejich každodenní práce se sociálními sítěmi Facebook a Twitter ve třech čtrnáctidenních obdobích (první dva týdny září 2016, prosince 2016 a března 2017).
|
|
Novinář jako politik - případová studie Martina Komárka
Davidová, Adéla ; Moravec, Václav (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá procesem přerodu profesionálních novinářů v aktivní politiky. Zkoumáním konkrétního novináře se snaží dojít k obecnému závěru, jaké motivace novináře vedou k tomu, aby se stali politiky. Předmětem práce je i zasazení tohoto fenoménu do kontextu novinářské etiky a hledání odpovědi na to, zda je možné obě profese vykonávat současně - případně jakou formou. Práce je metodologicky vedená jako případová studie a kombinuje hloubkový rozhovor s obsahovou analýzou. Hlavní aktér případové studie Martin Komárek byl dlouholetým komentátorem nejdříve Mladé fronty, později Mladé fronty DNES. V roce 2013 se rozhodl z médií odejít a stal se členem politického hnutí ANO 2011, které založil miliardář Andrej Babiš. Právě Babiše ale Martin Komárek ve svých textech ještě jako novinář několikrát silně kritizoval. Jeho změna názoru na Andreje Babiše byla proto velkým překvapením. Ve třetí části práce jsou ve stručnosti uvedeny další příklady pěti vybraných novinářů, kteří udělali podobné rozhodnutí jako Martin Komárek, a vstoupili do politiky.
|
|
Známé politické kauzy ve světovém filmu
Škoda, Jan ; Novotný, David Jan (vedoucí práce) ; Štoll, Martin (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá problematikou známých politických kauz ve světovém filmu. Téma vztahuje na žurnalistickou profesi a snaží se určit, proč příběhy novinářů a jejich honů za pravdou přitahují filmaře. První část práce se zaobírá možností adaptace, žánrovým rozpětím i fikčními světy filmů o známých politických kauzách. Druhá část práce se věnuje dvěma příkladům adaptací skutečných politických kauz. Prvním filmem jsou Všichni prezidentovi muži z roku 1976, kteří představují nejznámější filmové svědectví o kauze Watergate, jež donutila rezignovat amerického prezidenta Richarda Nixona. Práce se zabývá ohlasem na film i zobrazením novinářské profesi včetně několika problematických aspektů. Další část práce se zaobírá snímkem Snowden, v němž je novinářská složka potlačena. Film z roku 2016 bilancuje příběh whistleblowera, jenž odhalil rozsáhlé sledování veřejnosti americkou vládou. Práce obsahuje svědectví novináře, jemuž se Snowden poprvé svěřil, naráží i na problematické aspekty jeho příběhu. Část o Edwardu Snowdenovi doplňuje rozhovor s režisérem filmu Oliverem Stonem. Práce v jemných nuancích porovnává dva konkrétní přístupy k adaptaci politické kauzy a vyplývá z ní, že filmaře na podobných snímcích zajímá boj jedince proti systému.
|
|
Vliv sociálních médií na novinářskou práci
Vosátková, Lenka ; Nečas, Vlastimil (vedoucí práce) ; Jirků, Jan (oponent)
Tato diplomová práce s názvem "Vliv sociálních médií na novinářskou práci" se zaměřuje na to, jak nové komunikační technologie a zejména sociálních média ovlivňují práci novináře. Tento vliv je zkoumán s ohledem na čtyři hlavní aspekty žurnalistiky - individuální a novinářské rutiny, práci s informačními zdroji a etické standardy. Teoretická část práce se zaměřuje především na současné mediální trendy, konkrétně na sociální media, a na rutiny novinářů, především z pohledu shromažďování a třídění informací, což velmi úzce souvisí s teorií gatekeepingu. Práce v analytické části využívá kvalitativní výzkumný design, konkrétně se jedná o polostrukturované hloubkové rezhovory. Výzkumný vzorek tvoří sedm novinářů z vybraných českých deníků, kteří reprezentují odlišné části spektra z hlediska oblastí, jimž se věnují, i z pohledu délky praxe. Rozhovory jsou rozděleny do čtyř hlavních částí a jejich cílem bylo zjistit, jaké sociální platformy novináři využívají, jak sociální média změnila novinářské rutiny, jak jsou sociální média využívána jako zdroj informací a jak se změnily etické standardy žurnalistiky. Pro analýzu rozhovorů je využito otevřené a axiální kódování. Výsledky analýzy ukazují, že novináři využívají socální média pro svoji práci každý den a tvoří nedílnou součást jejich pracovních rutin....
|
|
Novinář 2.0 Alexandr Mitrofanov: "novinář staré školy" v online prostředí
Krupa, Adam ; Hájek, Roman (vedoucí práce) ; Zápotocký, Jan (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá tím, jak se novináři, kteří byli zvyklí psát pro tištěná média, chovají v prostředí sociální sítě Twitter. Konkrétně jsem zkoumal twitterový účet významného politického komentátora Alexandra Mitrofanova, který byl dlouhodobě spojován s tištěným deníkem Právo. Mitrofanov se na Twitteru dobře adaptoval - v současnosti na něm působí jako mikroblogger. Na Twitteru ho sleduje přes 50 tisíc uživatelů. Cílem této práce je zjistit, jakým způsobem Twitter využívá, jaké příspěvky na něm publikuje a jakými tématy se na něm zabývá. Příspěvky jsem zkoumal metodou kvantitativní obsahové analýzy. Provedeným výzkumem jsem zjistil, že Mitrofanov na Twitteru publikuje denně, mezi jednotlivými dny v týdnu není výrazný rozdíl. Většinu jeho příspěvků tvoří reakce na tweety jeho followerů. Retwetuje jen málokdy. Mitrofanov téměř nepoužívá hashtag. Právě tato nechuť k používání prvku, který na Twitteru pomáhá třídit témata a sledovat aktuální trendy, značí, že Mitrofanov, i přes vysokou míru adaptace do online prostředí, zůstává "novinářem staré školy".
|
|
Aktivita novináře na sociálních sítích Facebook a Twitter
Hejlová, Karolína ; Čermák, Miloš (vedoucí práce) ; Jirků, Jan (oponent)
Cílem bakalářské práce Aktivita novináře na sociálních sítích Facebook a Twitter je postihnout fenomén sociálních sítí v prostředí žurnalistiky. S rozmachem nových médií v prostředí internetu se zaměřuji nejen na digitalizaci tradičních médií, ale také na to, jakým způsobem zasahují tradiční a nová, síťová digitální média i do sociálních sítí a jak se na sdílení mediálního obsahu aktivně podílejí na vlastních profilech i samotní novináři. V rámci sociálních sítí se zabývám konkrétně Facebookem a Twitterem, především z důvodu jejich už stálého postavení a oblíbenosti mezi českými uživateli. Důraz je kladen především na míru aktivity českých novinářů na sociálních sítích v rámci jejich práce a na to, jakým způsobem je k profesním účelům využívají. Jako teoretický základ slouží pochopení definice nových médií a vlivu digitalizace na média, jejich tvorbu a změnu v komunikaci mediálních produktů příjemci. V teoretické části je zároveň i popsán systém, jakým Facebook a Twitter fungují. Na závěr ve své práci zjišťuji pomocí dotazníku a tematické analýzy to, jaká je reálná praxe novinářů, a to, jaký dosah jejich aktivita na sociálních sítích má. Zjištěná data porovnávám s teoretickými údaji.
|
|
Úloha a bezpečnost novinářů v ozbrojeném konfliktu
Bártová, Gabriela ; Šturma, Pavel (vedoucí práce) ; Balaš, Vladimír (oponent)
Resumé Ve své práci se zabývám postavením novinářů v situaci ozbrojeného konfliktu. Jde o kategorii osob, jejíž ochrana je v rámci humanitárního práva už mnoho let předmětem diskusí. Zprostředkování informací z dění válečného konfliktu je fenomén, který stále sílí a díky technickým prostředkům se týká stále více i laiků, nikoli jen profesionálů. Otázka, zda je žádoucí novináře coby zvláštní skupinu osob v situaci válečného konfliktu chránit či nikoli, provázela už přijetí Dodatkových protokolů, zatím posledního pramene ženevského práva. Od té doby se stala předmětem mnoha iniciativ, jejichž cílem je zdůraznit význam a roli novinářů na válečném poli a zajistit jim větší bezpečnost. Na druhou stranu je zřejmé, že novináři a priori nejsou objektem, který by humanitární právo mělo chránit - tedy oběťmi ozbrojeného konfliktu, ať už na straně kombatantů, tak civilistů. Práce se proto snaží v první řadě zmapovat stávající právní úpravu (ztělesněnou zejména ženevským právem) i historický či faktický kontext, z něhož vychází. Ve své druhé části poté představuje a hodnotí různé iniciativy, které na současný právní stav reagují - snaží se postavení novinářů v ozbrojeném konfliktu posílit, nebo naopak považují stávající právní nástroje za dostatečné. Čtenář by měl mít možnost sám uvážit, jakou roli hrají novináři na...
|
|
Satirický obraz novináře ve světovém filmu jako reflexe žurnalistiky
Hlavinka, Tadeáš ; Novotný, David Jan (vedoucí práce) ; Štoll, Martin (oponent)
Bakalářská práce Satirický obraz novináře ve světovém filmu jako reflexe žurnalistiky si klade za cíl ukázat, jakým způsobem je novinářská profese zobrazena a kritizována v satirických filmech, v nichž vystupují novináři, na příkladech několika vybraných snímků. První část práce shrnuje obecnou historii filmového zobrazení novináře, věnuje se žurnalistickému filmu jako žánru a rozpolcenému kulturnímu vnímání novinářů. Druhá část práce se pak věnuje konkrétním satirickým filmům o žurnalistech. Pro představení tohoto specifického pojetí žurnalistického filmu bylo vybráno pět snímků, které jsou v práci detailněji analyzovány. Text stručně popisuje děje filmů a srovnává je s dobovými reáliemi, k nimž se vážou. Dále se práce zaměřuje na rozbor jednotlivých postav novinářů z vybraných a souvisejících filmů, přičemž tyto postavy srovnává s obvyklými stereotypy filmového zobrazení novináře podle Briana McNaira. U vybraných filmů jsou dále analyzovány také objekty satiry a využité nástroje satiry. Práce dále stručně popisuje také přijetí filmů (úspěch u kritiky, finanční úspěch, ale i reakce dotčených osob). Práce konstatuje, že satirické žurnalistické filmy jsou k novinářskému řemeslu velice kritické, byť často zároveň kritizují i konzumenty mediálních obsahů. Novináři jsou v satirických filmech většinou...
|
|
Obraz novináře v politickém a společenském prostoru se zaměřením na osobu Erika Taberyho
Liška, Petr ; Novotný, David Jan (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Cílem této práce je zanalyzovat zobrazování českých novinářů v politickém a veřejném prostoru v proměnných historických, politických a pracovních podmínkách a vyhodnocení obrazu současného šéfredaktora časopisu Respekt, Erika Taberyho. V teoretické části práce je rozebrán obraz a jeho vztah k stereotypizaci a mýtu. Je představeno povolání novináře, jeho funkce v různých společnostech a vlastnických strukturách. Obraz novináře se vztahuje k dvěma různým historicko-politickém obdobím, k obdobím totality a ke svobodné společnosti. Stereotyp (mýtus) o novinářích jsem posoudil ve fejetonech Karla Čapka. Praktická část se zaměřuje na utváření obrazu Erika Taberyho v průběhu deseti měsíc na základě sledování výstupů jednotlivých médií, které jeho osobu zmiňují, nebo kde se prezentuje. V rámci sebeprezentace práce zkoumá Taberyho výstupy v článcích, rozhovorech, přednášce, televizním pořadu a na sociálních sítích Facebook a Twitter. V popsání oblíbenosti novináře byly využity tištěné a elektronické deníky včetně blogů a rovněž hodnotící soudy na sociálních sítích. Závěr práce hodnotí Taberyho vztah k mýtu.
|