|
Komentovaný překlad vybraných kapitol knihy Kurt Vonnegut: Letters; Dan Wakefield, Dial Press, 2014
Franková, Alžběta ; Mraček, David (vedoucí práce) ; Kalivodová, Eva (oponent)
Cílem mé práce je překlad vybraných kapitol z knihy "Letters" Kurta Vonneguta a editora Dana Wakefielda, jenž je zároveň autorem předmluvy, z angličtiny do češtiny a následná analýza překladu a zdrojového textu ve formě komentáře. Teoretická část zahrnuje analýzu zdrojového textu, popis zvolené metody překladu, typologii překladatelských problémů a typologii posunů v překladu. Klíčová slova: komentovaný překlad, překladatelská analýza, překladatelské problémy, posuny, Kurt Vonnegut, korespondence, americká literatura
|
|
Variantnost lexikálních prostředků v češtině poloviny 19. stol. (na materiálu korespondence Karla Havlíčka)
Rybová, Martina ; Martínek, František (vedoucí práce) ; Saicová Římalová, Lucie (oponent)
v českém jazyce Tato bakalářská práce se zabývá variantností lexikálních prostředků v korespondenci Karla Havlíčka. Konkrétně se zaměřuje na variantnost v oblasti neohebných slovních druhů. Z Havlíčkovy korespondence byly vybrány jednotlivé výrazy, které byly podrobeny jazykové analýze. Nejrozsáhlejší část je věnována sekundárním předložkám, jež se v češtině v 19. století ustalovaly. Důraz je kladen na vzájemnou konkurenci užívaných předložek. Další část je věnována spojovacím výrazům. Na příkladu mezivětných vztahů příčinného, důsledkového a účelového je představen přehled výrazů užívaných v korespondenci Karla Havlíčka. Předposlední část této práce se zabývá variantností výrazů s částicovou funkcí. Slovní druh částic vykazuje v češtině 19. století oproti spojkám a předložkám větší neustálenost. Vybrané výrazy jsou srovnávány s doklady z dobové odborné literatury, jsou zhodnoceny na základě ustálenosti v jazyce 19. století a dále z hlediska stylu, resp. užití v osobní či úřední korespondenci. Krátká pasáž v závěru práce je věnována příslovcím. Tato práce se zabývá rovněž hranicemi mezi zmíněnými slovními druhy, kritérii gramatikalizačních procesů a přechodů mezi slovními druhy.
|
|
Korespondence Hugo Riemanna Josefu Jiránkovi z fondu Muzea Bedřicha Smetany
Vejvodová, Petra ; Ottlová, Marta (vedoucí práce) ; Hradecká, Dita (oponent)
Bakalářská práce se zabývá autografy dopisů Hugo Riemanna adresovaných Josefu Jiránkovi, které jsou uloženy ve fondu Muzea Bedřicha Smetany. Celkem se jedná o 9 dopisů (dvakrát opis Josefa Jiránka), 12 dopisnic a 2 obálky. Zahrnuta jsou i 2 tištěná sdělení (souvisí s oslavou Riemannových 60. narozenin). V dopisech je Riemannem rozvíjena jeho teorie frázování spolu s reflexí teoretických a pedagogických spisů Riemanna a Jiránka. Významné místo v nich zaujímá sběr informací při tvorbě Riemannova stěžejního díla, Musik-Lexikonu. Cílem práce je věrná transkripce, shrnutí obsahu a okomentování této korespondence, které byla zatím věnovaná minimální pozornost badatelů.
|
|
Korespondence F. X. Šaldy a Růženy Svobodové
Fürstová, Lucie ; Mocná, Dagmar (vedoucí práce) ; Krejčová, Iva (oponent)
Diplomová práce se zabývá korespondencí mezi F. X. Šaldou a Růženou Svobodovou. Na základě rozsáhlé badatelské činnosti, jejímž cílem bylo seznámit se s korespondencí v celém jejím rozsahu, se pokouší podat obecnou charakteristiku této korespondence (rozsah, datace, problém jejího uveřejňování a zveřejňování, záměr ji literárně zužitkovat apod.) a porovnat korespondenci otištěnou ve výboru Tíživá samota, který je i přes svou značnou rozměrnost pouze zlomkem celku dochované korespondence, s dopisy do výboru nezařazenými. Analyzuje sebestylizace, event. stylizace adresáta v dopisech a z podnětu výjimečného charakteru dopisů obsažených ve výboru se zamýšlí nad otázkou, nakolik je dochovaná korespondence obrazem žité reality svých pisatelů a nakolik je literární fikcí. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Překladatel Ludvík Kundera
Nešporová, Jitka ; Veselá, Gabriela (vedoucí práce) ; Svoboda, Tomáš (oponent) ; Munzar, Jiří (oponent)
Jitka Nešporová disertační práce ABSTRAKT Předmětem předkládané disertační práce, která je příspěvkem k dějinám českého uměleckého překladu po roce 1945, je osobnost a překladatelské dílo Ludvíka Kundery. Tento básník převáděl z mnoha jazyků do češtiny zejména poezii, a to též pomocí interlineárních překladů; zde je však jednoznačně kladen důraz na jeho přímé překlady - jejich deskripci, analýzu a recepci - v jazykovém páru čeština-němčina, jenž Kunderově překladatelské činnosti dominoval. Hlavní přínos práce spočívá v deskripci Kunderovy překladatelské metody, částečném zpřístupnění jeho literární pozůstalosti, zejména korespondence, a v aktualizaci Kunderovy překladatelské bibliografie. Kundera je nejznámější jako výlučný, autorizovaný překladatel dramat a veršů Bertolta Brechta. Jeho překlady expresionistů Georga Trakla a Gottfrieda Benna, za něž roku 1996 získal Státní cenu za překladatelské dílo, mají dnes kanonickou platnost, podobně jako překlady poezie Paula Celana či překlad Kubinova románu Země snivců. Vůbec poprvé představil českým čtenářům poezii alsaského dadaisty Hanse Arpa a východoněmeckého lyrika Petera Huchela. Charakteristika a translatologický rozbor přeloženého díla tří posledně jmenovaných autorů představuje stěžejní část disertace. Výběrem těchto tří osobností práce poukazuje také na...
|
| |
|
Bulharská stopa v životě Boženy Němcové
Georgieva Ivanova, Sylvia ; Hasil, Jiří (vedoucí práce) ; Ivanovová, Darina (oponent)
Bulharská stopa v životě Boženy Němcové Vztah Boženy Němcové k Bulharsku, k bulharské kultuře, k životu a bojům Bulharů koncem padesátých a začátkem šedesátých let 19. století patří k nejvýznamnějším kapitolám česko- bulharských kulturních styků v minulosti. Je důležité ovšem ihned říct, že jde o otázky dosud skoro neznámé, dokonce i pro odborníky-filology. Vztah B. Němcové k Bulharsku je těsně spjat se vztahem k ostatním slovanským národům, k dobovému chápání myšlenky panslovanské vzájemnosti za časů národního obrození. V textu jsou podrobně rozebrány jak její postoje k tehdejší historicky velice komplikované situaci na Balkáně, tak i kontakty s Bulhary v Praze. Díky těmto známostem s literáty nebo pouze s texty vynikajících bulharských (obecně i balkánských) spisovatelů-obrozenců se dokonce začala učit bulharsky. K dispozici jsou některé její překlady nejen bulharských textů do češtiny, ale i v bulharštině psané. Podrobně se zmiňuji o těchto písemnostech, o celé chronologii tvůrčích vazeb slavné české spisovatelky, a to na základě dostupných archivních materiálů, které jsem měla k dispozici jak v Čechách, tak i v Bulharsku. To vše pomůže alespoň částečně určit skutečný rozsah, charakter a význam styků Boženy Němcové s Bulhary a ohlasů v její činnosti a životě. Úplnost datace dokladů, použitých...
|
|
Ediční zpracování korespondence Karla Havlíčka: srovnání dosavadních edic
Janoušková, Barbora ; Adam, Robert (vedoucí práce) ; Martínek, František (oponent)
Cílem práce je porovnání dosavadního edičního zpracování korespondence Karla Havlíčka Borovského a rekonstruování edičních postupů a zásad, jimiž se při vypracování editoři řídili. Rovněž je to zjištění, jak výrazně se edice shodují s dobovou kodifikací jazyka a pravopisu, jak na sebe edice navazují a jaké postupy a změny od sebe přejímají. Část práce se věnuje charakteristice Havlíčkova jazyka a pravopisu v jeho korespondenci. K porovnání byl vybrán vzorek epistolárních jednotek shodný pro většinu edic a z analýzy změn mezi autografy a jednotlivými edičními zpracováními byly rekonstruovány postupy textových úprav každé edice. V analýze jsou změny hodnoceny vzhledem k dnešní jazykové a pravopisné kodifikaci, shrnuté postupy jsou pak již vztaženy ke kodifikaci dobové. Na základě předchozích dat jsou edice následně porovnány. Provedený výzkum odhalil, že starší edice vykazují pouze náznaky, tendence k pravidelným úpravám, kdežto u edic novějších jsou již jasně patrné pravidelné zásahy do textu, a tedy jednotné ediční zásady. Ani tyto však nesplňují požadavky současné ediční praxe. Charakter úprav zároveň podle předpokladu prozradil, jaké postupy od sebe edice přejímaly. Průzkum také přinesl zjištění, které edice jsou nejvhodnějším případným výchozím textem pro další ediční zpracování Havlíčkovy...
|
|
František Kaván - přátelství v korespondenci 1894-1941, Korespondence Františka Kavána s Františkem Topičem, Oldřichem Blažíčkem a Ladislavem Janem Živným
Charvátová, Eliška ; Ebelová, Ivana (vedoucí práce) ; Zachař, Michael (oponent)
Tato diplomová práce předkládá edičně zpracovaný soubor korespondence malíře Františka Kavána (1866-1941), žáka Mařákovy školy, s nakladatelem a galeristou Františkem Topičem (1858-1941), malířem Oldřichem Blažíčkem (1887-1953) a knihovníkem a bibliografem Ladislavem Janem Živným (1872-1949). Edice vychází ze souborů dopisů uložených v Literárním archivu Památníku národního písemnictví v Praze a Archivu Národní galerie v Praze. Korespondence přináší informace k životu malíře v letech 1894 až 1941. V práci jsou zhodnoceny použité prameny a literatura, následuje ediční poznámka s popsanými postupy badatelské práce a edičního zpracování, doplněná o charakteristiku editora Svatopluka Klíra. Následují samostatné kapitoly edice, věnované jednotlivým adresátům, sestavené na základě tematicky řazených úryvků z celkového počtu 104 dokumentů opatřených poznámkovým aparátem. Plnotextová edice zmíněných dokumentů je součástí příloh. Práce je doplněna rejstříky, seznamem pramenů a literatury. Edičně zpracované dopisy Kavána od konce 19. do druhé poloviny 20. století přinášejí nový pohled na život a práci významného českého krajináře a jeho třech přátel, kteří vynikali ve svých oborech.
|
|
František Kaván (1866 - 1941) v dopisech manželce a přátelům
Charvátová, Eliška ; Ebelová, Ivana (vedoucí práce) ; Zachař, Michael (oponent)
Tato rigorózní práce představuje edičně zpracovaný soubor korespondence malíře Františka Kavána (1866-1941), žáka Mařákovy školy, s jeho druhou manželkou Pavlou Kavánovou-Šírovou, nakladatelem a galeristou Františkem Topičem, malířem Oldřichem Blažíčkem a knihovníkem a bibliografem Ladislavem Janem Živným. Edice vychází ze souborů dopisů uložených v Literárním archivu Památníku národního písemnictví v Praze a Archivu Národní galerie v Praze. Korespondence přináší informace k životu malíře v letech 1894 až 1941. V práci jsou zhodnoceny použité prameny a literatura, následuje ediční poznámka s popsanými postupy badatelské práce a edičního zpracování, doplněná o charakteristiku editora Svatopluka Klíra. Následují samostatné kapitoly edice, věnované jednotlivým adresátům, sestavené na základě tematicky řazených výňatků z celkového počtu 259 dokumentů opatřených poznámkovým aparátem. Plnotextové edice zmíněných dokumentů jsou součástí mé bakalářské a diplomové práce, z kterých předkládaný text vychází. Práce je doplněna rejstříky, seznamem pramenů a literatury. Edičně zpracované dopisy Kavána od konce 19. do druhé poloviny 20. století přinášejí nový pohled na život a práci významného českého krajináře, jeho třech přátel, kteří vynikali ve svých oborech a vliv, který na umělce a jeho tvorbu měla jeho...
|