| |
| |
| |
|
Analýza využití práva jako nástroje pro řízení vzdělávací soustavy v ČR a vyhodnocení dopadů vybraných legislativních změn v letech 1990 - 2010
Heroldová, Eva ; Kitzberger, Jindřich (vedoucí práce) ; Veteška, Jaroslav (oponent)
Diplomová práce se zabývá využitím práva jako nástroje pro řízení vzdělávací soustavy v ČR a vyhodnocením dopadů vybraných legislativních změn na vzdělávací systém, přičemž sledované období je vymezeno roky 1990-2010. Tématem práce je právo jako nástroj vzdělávací politiky v ČR, sledování a posuzování záměrů a skutečnosti. Jedna část teoretické pasáže je věnována definicím a vysvětlení základních pojmů, se kterými autorka v dalších částech pracuje a využívá je. Teoretická část přináší stručnou analýzu vývoje prvních dvaceti let proměny školství po listopadovém převratu v roce 1989, popisuje stěžejní pokusy proměny vzdělávání a výchovy, zabývá se novelami školského zákona a příp. další legislativou, která měla vliv na školství a vzdělávání. Práce shrnuje nejen stěžejní legislativní úpravy ve vzdělávacím procesu v ČR v letech 1990- 2010. Zabývá se vzdělávacím systémem z pohledu kurikulárních dokumentů - Základní škola, Obecná škola a Národní škola, Rámcový vzdělávací program - a rovněž systémem řízení škol a jejich financování. Práce se soustřeďuje na základní a střední školství, akcentuje však školy základní. Na ty je zaměřena praktická část, v níž proběhly polostrukturované rozhovory s deseti řediteli škol. Jelikož byla práce zaměřena na tři základní problematické okruhy, tedy legislativu a...
|
|
Komparace českého a italského vzdělávacího systému
ZAMPINOVÁ, Pamela
Tato bakalářská práce je komparativního charakteru. Zaměřuje se na porovnání vzdělávacího systému v České republice a Itálii. První část bakalářské práce tvoří teoretická část, kde jsou představené oba státy se základními rysy vzdělávacích systémů. Oblasti vzdělání jsou představené jen stručně v nutném rozsahu pro základní orientaci. Ve druhé části jsou porovnány konkrétní oblasti vzdělávacích systémů, na základě zjištěných údajů z předchozí části. Součástí práce je dvojjazyční glosář s příslušnou terminologií odpovídající tématu bakalářské práce.
|
| |
|
Česká škola v roce 1945
Machačová, Michaela ; Hnilica, Jiří (vedoucí práce) ; Koura, Petr (oponent)
Diplomová práce se zabývá organizací školství po ukončení druhé světové války. První kapitola pojednává o školství v době nacistické okupace. Hlavní část práce je zaměřena na organizaci školního roku 1945/1946 a na problémy, které v souvislosti s uspořádáním poválečného školství nastaly. Další část se věnuje učitelům a žákům v tomto období. V práci je také přiblížena reforma jednotné školy, vznik pedagogických fakult, činnost mimořádných lidových soudů a činnost institucí jako ministerstvo školství nebo zemská školní rada či výuka některých předmětů (dějepis, politická výchova a ruský jazyk). Práce je založena na studiu archivních pramenů, legislativních norem a interpretaci článků odborné pedagogické literatury.
|
| |
|
Poptávka a nabídka na trhu středních škol v ČR
Zelinková, Barbora ; Rusmichová, Lada (vedoucí práce) ; Džbánková, Zuzana (oponent)
Bakalářská práce se zabývá analýzou poptávky a nabídky na trhu středních škol v ČR se zaměřením na rozdíly mezi státním a soukromým sektorem. Obsahem práce je vymezení základních pojmů souvisejících s tématem, popis vývoje a historického konceptu školství, charakteristika specifik marketingové strategie a rozdílů ve financování státního a soukromého sektoru. Zároveň práce zkoumá statistická data vývoje poptávky a nabídky školství. Praktická část se zabývá výzkumem na státním a církevním gymnáziu v Kutné Hoře - zahrnuje rozhovory s řediteli a dotazníky mezi žáky prvního ročníku středoškolského stupně vzdělání.
|
|
Stigmatizace rozumově nadaných dětí
Roubíčková, Koleta ; Cirklová, Jitka (vedoucí práce) ; Teichmanová, Klaudia (oponent)
Tato práce se zabývá stigmatizací rozumově nadaných dětí, zejména na situaci v České republice. Toto téma není v ČR odborně rozebráno, v zahraniční literatuře existuje pár výzkumů na toto téma, nemají však sociologické zaměření. Z tohoto důvodu se autorka snaží podívat na téma z jiné perspektivy. Využívá k tomu teorii stigmatu od Ervinga Goffmana a zároveň se opírá o pedagogickou a psychologickou odbornou literaturu zabývající se nadanými dětmi. Výzkum je založen především na šesti rozhovorech s rodiči nadaných dětí, ale také částečně na informacích získaných na dvou konferencích o nadaných dětech. Ve výzkumné části se autorka zaměřuje na stigmatizaci skrze tři typy identit, se kterými pracuje ve své teorii Goffman. Skrze ně pak ukazuje, kdy a jak stigmatizace probíhá, jak se nadané děti, ale i jejich rodiče, snaží ovlivnit, pomocí managementu stigmatu, jaké informace o sobě dávají svému okolí, a nakonec se zaměřuje na to, jak své stigma vnímají samotné nadané děti a jaké rady jsou jim v tomto ohledu dávány. Analýza dat naznačuje, že ke stigmatizaci u nadaných dětí dochází, avšak ne u všech stejným způsobem a ve stejných sociálních prostředích.
|