|
Programy péče o zaměstnance ve vybraných společnostech X a Y
Borková, Andrea
Bakalářská práce se zabývá programy péče o zaměstnance. Zaměřuje se především na zaměstnanecké benefity, work-life balance a well-being. Tato klíčová témata jsou definována v literární rešerši. Cílem práce je srovnání aktuální situace ve společnostech X a Y, čehož je dosaženo pomocí dotazníkového šetření a polostrukturovaných rozhovorů. Získaná data jsou nejprve podrobena analýze a následně dochází k jejich komparaci s cílem odhalit rozdíly a podobnosti mezi vybranými společnostmi. Na základě výsledků z analytické části jsou předložena alternativní řešení a doporučení, která by mohla vést ke zvýšení spokojenosti zaměstnanců, ke zvýšení jejich výkonu a výkonu celé organizace.
|
| |
|
Well-being, metody měření a jejich využití v praxi
Kosková, Kateřina ; Kočí, Jana (vedoucí práce) ; Váchová, Alena (oponent)
Tato práce pojednává o tématu well-being vysokoškolských studentů a tématech s daným směrem související. Jsou jimi např. pozitivní psychologie, kvalita života nebo štěstí. Přibližuje čtenářům možné přístupy tohoto konceptu, které vedou k definování tohoto směru a jeho pochopení. Jedním z nejznámějších novodobých konceptů je teorie duševní pohody dle amerického psychologa M. Seligmana, v rámci které byl představen koncept PERMA. Cílem této bakalářské práce je změřit well-being u náhodně vybrané skupiny vysokoškolských studentů za pomocí metody dotazníkového šetření. K získání daných dat byl využity přeložený dotazníky PERMA™ Meter, který je obohacen o 4 doplňující otázky, a dotazník převzatý od Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj. V teoretické části jsou též představeny výzkumné otázky, které jsou na základě analýzy a shrnutí jednotlivých dat prezentovány v diskusi a následně zodpovězeny.
|
|
Impact of Universal Basic Income on Income and Poverty in Italy: A Multi-Scenario Analysis Using HFCS Data in EUROMOD
Petrus, Tomáš ; Kolář, Daniel (vedoucí práce) ; Šťastná, Lenka (oponent)
Mikrosimulace základního nepodmíněného příjmu v EUROMOD přisprívají probíhající diskusi o sociálních důsledcích a rozpočtové proveditelnosti této politiky. Evropská HFCS data použitá v této práci umožňují zdanění majetku jako způsob financování, aby byl základní nepodmíněný příjem rozpočtově neutrální. Tato práce zkoumá vliv tří unikátních scénářů na redistribuci příjmů a míru ohrožení chudobou na různé části italské populace. Rozmanitost italských regionů a boj s veřejným dluhem mohou vážně ohrozit proveditelnost scénářů v reálném světě. Výsledky práce následují trend radikálního snižování celkové chudoby a nerovnosti pozorovaný v této oblasti výzkumu. Tyto scénáře, spolu s pevnou daní z majetku, mají nepříznivé dopady na starší věkové skupiny, které se spoléhají na starobní důchody. Systém sociálních dávek má ve scénářích různé úrovně náhraditelnosti, které významně ovlivňují dopad na ohrožené skupiny. Práce nastoluje potenciální zmírnění nežádoucích účinků, které lze analyzovat v dalším výzkumu. Mikrosimulace postrádá behaviorální dopad základního nepodmíněného příjmu na jednotlivce, který je zachycen v provedených studiích v Evropě a Severní Americe.
|
|
Aspekty podpory wellbeingu na základní škole se zaměřením na mimořádně nadané žáky
Boučková, Barbora ; Marádová, Eva (vedoucí práce) ; Kadrnožková, Monika (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na wellbeing žáků ve vzdělávání. Konkrétně se jedná o žáky dvou paralelních tříd, kteří navštěvují základní školu se specifickou organizací výuky pro mimořádně nadané žáky. Cílem práce je postihnout subjektivní pocity žáků v souvislosti s aspekty školního prostředí, které byly implementovány za účelem podpory wellbeingu žáků. První část práce zahrnuje teoretická východiska, která shrnují poznatky o problematice wellbeingu. Zaměřuje se na aspekty, které mohou ovlivňovat wellbeing ve vzdělávání s přihlédnutím na výuku mimořádně nadaných žáků. Druhá část práce obsahuje popis a výsledky vlastního výzkumného šetření, které probíhalo ve dvou etapách. V první etapě výzkumného šetření byla použita kvantitativní metoda sběru dat prostřednictvím dotazníku, respondenty byli žáci dvou paralelních tříd na vybrané základní škole. Na základě analýzy výsledků první etapy výzkumného šetření vznikly podklady pro vytvoření otázek pro druhou etapu výzkumného šetření. To probíhalo kvalitativní metodou prostřednictvím rozhovoru s třídními učitelkami žáků. Výzkumným šetřením bylo zjištěno, že některá opatření, která byla zřízena za účelem podpory wellbeingu, žáci využívají s pozitivními pocity (organizační uspořádání kmenové třídy a možnost výběru ze tří nabízených pokrmů k obědu jsou...
|
|
Impact of COVID-19 on mental and social well-being: comparison between czech and ghanian university students
Svobodová, Natálie
Tato bakalářská práce si klade za cíl prozkoumat dopad COVIDU-19 na studenty vysokých škol a jejich duševní zdraví. Hlavním cílem je zjistit, jak pandemie a její omezení ovlivnila duševní zdraví studentů v České republice a Ghaně a jejich následné srovnání. Na základě odborné literatury jsou v teoretické části vysvětleny relativní pojmy jakožto COVID-19, jeho vývoj ve zkoumaných zemích, duševní zdraví studentů a jeho determinanty nebo online vzdělávání a jeho průběh ve zkoumaných zemích v období pandemie. Dále je uvedena metodologická a empirická část práce. Empirická část se skládá zejména z analýzy dat, jež zahrnuje jak kvalitativní, tak kvantitativní data. Na závěr jsou shrnuty a interpretovány klíčové poznatky studie. Podle zjištění COVID-19 představoval pro ghanské a české studenty významné výzvy, které negativně ovlivnily jejich well-being. Studie zjistila, že pandemie negativně ovlivnila různé zdravotní, sociální, ekonomické, akademické, psychologické aspekty nebo aspekty související se životním stylem. V závislosti na výzkumné skupině byly proměnné buď kompatibilní, nebo ne. Ghanští studenti zaznamenali více nepříznivých výsledků v oblastech finanční stability, akademického úspěchu a životního stylu. Naproti tomu u student Mendelovy univerzity byly pozoroválny markantní vlivy v oblasti sociálních či koncentračních negativ.
|
|
Zvládání stresu a životních událostí ve vztahu ke smyslu pro humor a psychologické pohodě
Fodorová, Dagmara ; Výrost, Jozef (vedoucí práce) ; Kebza, Vladimír (oponent)
Teoretická část diplomové práce se zabývá především definicí a vymezením pojmů humoru, smyslu pro humor, stresu, životních událostí a osobní pohody a současně předkládá přehled základních teorií vztahujících se k těmto tématům. Cílem práce je však hledat jednotlivé souvislosti mezi zmiňovanými tématy. Především se snaží poukázat na pozitivní vliv smyslu pro humor na zvládání stresu a životních událostí. Empirická část práce se snaží ukázat smysl pro humor jako jednu z copingových strategií. Empirická část je založena na zpracování závěrů, které přinesla kvalitativní sonda, založena na hloubkových rozhovorech na téma smyslu pro humor a jeho souvislostí. Kvalitativní rozbor slovního materiálu naznačuje jednak souvislost smyslu pro humor s osobní pohodou a jednak předkládá smysl pro humor jako jednu z copingových strategií stresu a životních krizí. Klíčová slova: humor, smysl pro humor, osobní pohoda, stres, životní události, copingové strategie
|
|
Sensation seeking tendency and its relationship to well-being
Šuk, Oleg ; Kebza, Vladimír (vedoucí práce) ; Hrachovinová, Tamara (oponent)
Diplomová práca v teoretickej časti predstavuje vývoj poňatia osobnej pohody (well-being) a tendencie k vyhľadávaniu intenzívnych zážitkov (sensation seeking tendency). Pomocou analýzy dostupných zdrojov v českej a zahraničnej literatúre predkladá aktuálne teoretické poznatky o týchto konceptoch a diskutuje o ich vzťahu k ostatným fenoménom psychiky. Vo výskumnom šetrení je overovaná hypotéza o existencii vzájomného vzťahu medzi osobnou pohodou reprezentovanou dotazníkom SWLS (Satisfaction With Life Scale; Diener a kol., 1985) a tendenciou k vyhľadávaniu intenzívnych zážitkov reprezentovanou škálou SSS V (Sensation Seeking Scale V; Zuckerman, 1979). Ako podporný dotazník bol využitý desať- položkový osobnostný inventár TIPI (Ten-item Personality Inventory; Gosling a kol., 2003). Výskumu sa zúčastnili dve skupiny respondentov: česká (N = 137) a slovenská (N = 181), s ktorými sa pracovalo ako s jednou (N = 318). Na základe Pearsnovej korelácie a hierarchickej regresnej analýzy bol zistený zanedbateľný signifikantný vzťah (r = 0,12; p < 0,05) medzi sub-škálou vyhľadávanie skúseností (ES) a SWLS. Skór dosiahnutý v ES sa však na predikcii rozptylu SWLS nepodieľal. Celkovo sa nepodarilo overiť hypotézu o existencii vzťahu medzi SWLS a SSS V a boli prijaté nulové hypotézy o vzájomnej nezávislosti. Ďalej...
|
|
Čím je humor jako psychologický jev zajímavý?
Povalová, Martina ; Šípek, Jiří (vedoucí práce) ; Štětovská, Iva (oponent)
Bakalářská práce se zabývá humorem z pohledu psychologie, přičemž důraz je kladen na zajímavé vztahy a jevy spojené s humorem. Její teoretická část předkládá přehledovou formou výchozí i aktuální informace o humoru a jeho souvislostech. Práce nejdříve vymezuje humor, jeho proces, funkce a formy. Pozornost je věnována také základním teoriím humoru, historii a výzkumu humoru v psychologii. Na humor se také dívá z pohledu psychopatologie. Dále nastiňuje psychologické možnosti humoru v psychoterapii, v psychohygieně a uvádí i možnost využití výcviku dovedností humoru a humoru jako možného psychodiagnostického nástroje. Nechybí ani shrnutí o působení humoru na duševní zdraví člověka. Druhá část práce předkládá návrh výzkumu, jehož cílem je ověřit, zda absolvování výcviku humoru vede k vyšší duševní pohodě člověka a lepšímu smyslu pro humor.
|
|
Významné faktory kvality pracovního života z hlediska managementu v neziskovém sektoru
Jenšovská, Lucie ; Kirovová, Iva (vedoucí práce) ; Kebza, Vladimír (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou kvality pracovního života (quality of work life, QWL), konkrétně významnými faktory QWL z pohledu managementu v nestátních neziskových organizacích. Vnímání kvality pracovního života se projevuje pozitivně nejen v pracovní spokojenosti, ale také osobní pohodě a pracovní výkonnosti (její produktivitě a kvalitě). Cílem této mapující studie je zjištění významných faktorů QWL subjektivní perspektivou. K tomuto účelu byly využity expertní polostrukturované rozhovory. Výsledky naznačují, že identifikované faktory se shodují s oblastmi QWL uváděné jednotlivými autory či institucemi. Byly identifikovány tyto faktory: absence stresu, mezilidské vztahy na pracovišti, podpora od organizace, vedení, ohodnocení za práci, pracovní prostředí. Ke kladně hodnoceným faktorům patří dobré vztahy na pracovišti, potřebnost a užitečnost služby a možnosti seberealizace. K problematickým faktorům práce vedoucí pracovníci řadí finanční podmínky, povinnosti vyplývající z legislativního rámce, nejistotu z udržitelnosti služby, pohled společnosti a nízkou úroveň prostorového zázemí. Poznatky se mohou stát přínosem pro organizace poskytující sociální služby, mohou být využitelné při snazší implementaci a podpoře faktorů QWL, prožívání osobní pohody v práci, při výběru zaměstnanců, jejich...
|