|
Zdrojová původnost a zacházení s fotografiemi v tištěných denících MF DNES a Lidové noviny
Boháčová, Anna ; Lábová, Sandra (vedoucí práce) ; Součková, Barbora (oponent)
Bakalářská práce se zabývá tématem proměny fotožurnalismu v oblasti práce se zdroji fotografií na titulních stranách tištěných deníků ve vztahu k současnému postavení médií u nás i ve světě. Teoretická část představuje klíčové koncepty jako je gatekeeping, agenda- setting či zpravodajské hodnoty, které během redakčních rutin ovlivňují selekci mediálních obsahů. Následně se zaměřuje na samotnou oblast fotožurnalismu a fenoménů, které díky nástupu internetu a digitalizace mění zavedené postupy. Specifikuje, jak vzestup participativní žurnalistiky a multiskillingu může pozměnit práci fotožurnalistů a ve výsledku i výběr zdroje fotografií na titulních stranách. Posléze je popsán předmět výzkumu, tedy tištěné deníky Mladá fronta a Lidové noviny. V praktické části práce využívá dvou výzkumných metod k dosažení validních zjištění. Je tak použita kvantitativní obsahová analýza výzkumného vzorku fotografií na titulních stranách deníků ve třech sledovaných obdobích 2000, 2010, 2019. Data jsou následně popsána a vyobrazena pomocí grafů. Tyto informace jsou dále doplněny o výpovědi tří fotožurnalistů skrze kvalitativní polostrukturované rozhovory. Mezi hlavní zjištění analýzy patří pozitivní přístup fotožurnalistů k projevům participativní žurnalistiky a vyvrácení tak domněnky o novodobé hrozbě pro tradiční...
|
|
Combatants, civilians, activists or journalists? The role-orientation of citizen OSINT investigators in participative warfare in Ukraine
Hindrichs, Nils Benjamin ; Dimitrov, Michal (vedoucí práce) ; Neag, Annamária (oponent)
Ruská invaze na Ukrajinu v roce 2022 dala podnět k nebývalému rozsahu takzvaných občanských OSINT vyšetřování. Soukromí občané z celého světa, kteří se organizují online, využívají veřejně dostupné informace a data, jako jsou satelitní snímky, sociální média nebo sledování letů, k vyšetřování porušování lidských práv, válečných zločinů, dezinformačních kampaní a pohybů vojsk. Jaká je však jejich role v kontextu participativní války? Tato práce prostřednictvím sedmi polostrukturovaných rozhovorů zkoumá a mapuje orientaci občanských vyšetřovatelů OSINT na roli v kontextu války na Ukrajině a zjišťuje, že si specificky cení a snaží se dodržovat pravidla ověřování, nestrannosti a odpovědnosti vůči sobě i ostatním, která si sami stanovili. Spojením specializovaných dovedností, znalostí a rutinních postupů zjištění rovněž poukazují na komunitu, která se skládá z "neprofesionálních profesionálů", což přináší komparativní výhodu komunity občanů OSINT oproti starším médiím. Na základě rozhovorů je navíc navržena typologie čtyř různých, ale vzájemně se prolínajících kognitivních rolových orientací, což přispívá ke zkoumání fenoménu, který je třeba ještě akademicky prozkoumat. Klíčová slova OSINT, zpravodajství s použitím otevřených zdrojů, občanská žurnalistika, participativní válka, novinářské role,...
|
|
Využívání sociálních sítí jako nových informačních platforem během války na Ukrajině
Smržová, Aneta ; Jirků, Jan (vedoucí práce) ; Charvát, Jakub (oponent)
Diplomová práce s názvem "Využívání sociálních sítí jako nových informačních platforem během války na Ukrajině" se věnuje primárně sociální síti Twitter a jejímu obsahu. V práci je definován nejen novinář, ale i běžný uživatel a influencer. Autorka se dále věnuje novým žurnalistickým zdrojům, deprofesionalizaci žurnalistiky a problematice sociálních sítí. Práce si klade za cíl zanalyzovat chování a důvody referování o válce na Ukrajině jak ze strany novinářů, tak uživatelů, kteří se novinařinou v běžném životě neživí. Obsahem práce je rovněž analýza twitterových příspěvků všech deseti respondentů z prvních dvou týdnů války. V závěru práce jsou shrnuty nejdůležitější poznatky.
|
|
Open-source Intelligence in the Czech Media Landscape
Bartoš, Vojtěch ; Hroch, Miloš (vedoucí práce) ; Miessler, Jan (oponent)
Diplomová práce mapuje využití zpravodajství z otevřených zdrojů v českém mediálním prostoru. Vzhledem k interdisciplinárnímu charakteru oboru je představen široký teoretický základ představující pojmy jako Web 2.0, participativní kultura, alternativní média nebo hnutí open-source. Teoretická část práce dále obsahuje klasifikaci základních technik zpravodajství z otevřených zdrojů a uvádí příklad organizace produkující reportáže pomocí zpravodajství z otevřených zdrojů. V empirické části práce byl využit smíšený přístup kvalitativních i kvantitativních výzkumných metod. Nejprve byla realizována kvantitativní analýza příspěvků na Twitteru kategorizovaných jako česky psaných, které obsahovaly klíčové slovo 'osint' a byly publikovány v časovém rozmezí od května 2014 do března 2022. Výsledky potvrzují nárůst popularity tohoto tématu v českém internetovém diskurzu a naznačují kauzalitu mezi ruskou invazí na Ukrajinu v roce 2022 a rostoucím zájmem o techniky zpravodajství z otevřených zdrojů. Kvalitativní část výzkumu se skládá z polostrukturovaných hloubkových rozhovorů vedených s pěti předními českými mediálními aktéry využívajícími otevřené zdroje v procesu mediální produkce. Získaná data byla následně analyzována pomocí zakotvené teorie. Výsledky poskytují detailní seznam otevřených zdrojů...
|
|
Motivace členů platformy participativní žurnalistiky iReportér ve zpravodajství ČT24
Šedivá, Tereza ; Moravec, Václav (vedoucí práce) ; Trunečka, Ondřej (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na téma participativní žurnalistiky, která se po nástupu webu 2.0 stala zajímavou součástí světa médií. Koncept, kdy se "lidé z ulice" zapojují do vysílání profesionálních médií, využívají v posledních letech rádia, televize i online média po celém světě. Výjimkou není ani tuzemská televize veřejné služby a její zpravodajský program ČT24. V roce 2015 spustila Česká televize projekt s názvem iReportér. Prostřednictvím aplikace mohou zájemci posílat fotografie nebo videa aktuálního dění, které se po zkontrolování editory mohou objevit ve vysílání, na webu nebo na sociálních sítích ČT. Diplomová práce v teoretické části vysvětlí procesy a jevy nezbytné k pochopení trendu participativní žurnalistiky. Jde mj. o proces konvergence, roli produživatele, charakteristiku webu. 1.0, webu 2.0 a 3.0. Rozebere, co je to participativní žurnalistika, jaké jsou její výhody a jak se liší od občanské žurnalistiky. Pozastaví se nad etickými otázkami, uvede příklady platforem participativní žurnalistiky ve světě a v České republice. Ve výzkumné části představí použité výzkumné metody. Dále zhodnotí data získaná z dotazníkového šetření a z hloubkových rozhovorů týkajících se motivace lidí zapojených do projektu iReportér. Na závěr shrne zjištěné poznatky.
|
|
Obsah vytvářený uživatelem a jeho využití ve zpravodajských médiích
Šesták, Martin ; Švelch, Jaroslav (vedoucí práce) ; Osvaldová, Barbora (oponent)
Obsah vytvářený uživatelem a jeho využití ve zpravodajských médiích Abstrakt Rigorózní práce se zabývá rostoucí aktivitou uživatelů internetu, kteří ve stále větší míře vytvářejí, publikují a šíří vlastní obsahy. Velká část těchto obsahů má podobu zpravodajství, a zasahuje tak do oblasti dříve vyhrazené tradičním mediálním organizacím, které se s nově nastalou situací musejí vyrovnat. Teoretická část práce popisuje rozvoj síťových médií a zasazuje aktivní participaci uživatelů do mediálního diskurzu i historického kontextu. Zároveň představuje podoby obsahů vytvářených uživateli, definuje jejich charakteristiky a analyzuje tyto uživatele, kteří se v éře tzv. Webu 2.0 stávají prosumenty či produživateli. Zvlášť se věnuje využití obsahů generovaných uživateli ve zpravodajských médiích a fenoménu občanské žurnalistiky. Praktická část rigorózní práce analyzuje využití obsahu vytvářeného uživateli na příkladech předních světových zpravodajských médií, jako jsou iReport CNN, uReport Fox News, Have Your Say BBC či France 24. Nabízí jejich srovnání s českými zpravodajskými médii v čele s Českou televizí a zpravodajským kanálem ČT24 a předními českými zpravodajskými weby. V teoretické i praktické části je důraz kladen na internetové a televizní zpravodajství.
|
| |
|
Etické aspekty občanského fotožurnalismu se zaměřením na fotografické a audiovizuální záznamy od konce dvacátého století po současnost
Hrdličková, Lucie ; Lábová, Alena (vedoucí práce) ; Teplá, Jana (oponent)
Bakalářská práce Etické aspekty občanského fotožurnalismu se zaměřením na fotografické a audiovizuální záznamy od konce dvacátého století po současnost se zabývá fenoménem občanského žurnalismu, který zejména v posledním desetiletí zaznamenal díky rozvoji informačních a komunikačních technologií strmý nárůst a nahlíží na něj z etického hlediska. Práce je rozdělena do tří částí. První část řeší teoretické vymezení pojmů etika a občanský žurnalismus, včetně etických principů v žurnalistice a etických kodexů. Zabývá se také argumenty pro a proti občanskému žurnalismu a jeho další formou, participativní žurnalistikou. Druhá část se věnuje novým médiím, od jejich historie až po současnost a sociálním sítím (Facebook, Twitter a další), které s rozvojem občanského žurnalismu souvisí. Poslední část má podobu praktických příkladů se zaměřením na fotografické a audiovizuální záznamy. Je rozdělena na události stěžejní, které vedly k ukotvení pojmu občanský žurnalismus v novinářském slovníku a k proměně mediálního světa (Rodney King, Tsunami apod.) a události eticky sporné, které mimo jiné poukázaly právě na problém pokrývání událostí amatéry bez znalosti etických kodexů a dalších novinářských postupů (smrt Nedy Agha Solatn, smrt Muammara Kaddáfího apod.). Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Obsah generovaný uživateli a jeho využívání v pořadech mainstreamových českých audiovizuálních médií
Fraj, Gabriela ; Jirků, Jan (vedoucí práce) ; Jakubisko, Jorik (oponent)
Diplomová práce se věnuje obsahu generovanému uživateli v českých audiovizuálních mainstreamových médiích. Zasazuje obsah generovaný uživateli do širšího kontextu občanské žurnalistiky, kterou zároveň porovnává s žurnalistikou profesionální, ať už z pohledu etiky či způsobu zpracovávání témat. Práce se věnuje také exkurzu do historie českého, respektive československého rozhlasového a televizního vysílání z hlediska prvních interakcí diváků a posluchačů s daným médiem. Práce dále přináší přehled, jak se v historii rozhlasu a televize mohli posluchači nebo diváci zapojit do tvorby obsahu. V práci jsou vybrány pořady čtyř nejposlouchanějších rádií a tří nejsledovanějších televizních skupin, na kterých se nějakým způsobem podílejí posluchači či diváci. Pomocí analýzy kompozičního rámcování popisuje podobu těchto pořadů, k lepšímu zmapování jejich obsahu pak využívá analýzu tematických a epizodických rámců. Práce přináší také stručné srovnání analyzovaných pořadů z hlediska podobnosti či rozdílnosti obsahu a způsobů, jakými v rámci těchto pořadů diváci či posluchači generují jejich obsah. Cílem diplomové práce je přinést ucelený pohled na obsah generovaný uživateli s praktickými příklady v podobě analýzy pořadů z českých audiovizuálních mainstreamových médií.
|
|
Kritická reflexe projektů a platformy Ushahidi
Růžičková, Silvie ; Souček, Martin (vedoucí práce) ; Valůch, Jaroslav (oponent)
Předkládaná práce se zabývá crowdsourcingovými nástroji pro mapování a filtrování dat, které vytváří společnost Ushahidi, Inc. a způsoby jejich využití. Platformy Ushahidi a SwiftRiver a hostovaná verze Ushahidi Crowdmap se řadí mezi nástroje pro mapování krizových situací, nicméně stále více se používají i pro jiná témata či problémy. Cílem této práce je podrobit kritickému pohledu nejen platformu Ushahidi jako nástroj, ale také několik významných či zajímavých projektů, ve kterých byla využita. Předložena jsou pak také doporučení, jak s pomocí Ushahidi vytvořit úspěšný projekt a čeho se naopak při práci s Ushahidi vyvarovat. Základními stavebními prvky Ushahidi jsou crowdsourcing, občanská žurnalistika, geoprostorové informace a především práce dobrovolníků. Práce popisuje role těchto stavebních prvků v Ushahidi a kritické reflexi podrobuje i problémová místa, se kterými se Ushahidi potýká. Následuje analýza vybraného vzorku Ushahidi a Crowdmap nasazení, která se zabývá tematickým, geografickým a časovým rozvrstvením map ve vzorku. Na závěr jsou pak rozebrána signifikantní využití Ushahidi s humanitárním a nehumanitárním účelem nasazení.
|