|
Projevy radosti z učení při práci s pedagogikou Franze Ketta ve skupině dětí MŠ
VALENTOVÁ, Terezie
Bakalářská práce se zaměřuje na přítomnost projevů radosti z učení dětí během řízené činnosti i při běžném režimu dne v konkrétní skupině dětí MŠ a na její souvislost s postupy a přístupy přítomného pedagoga vyškoleného v konceptu pedagogiky Franze Ketta. Teoretická část bakalářské práce je věnována důležitosti pozitivních pocitů z učení jako příspěvku k resilienci a dlouhodobé schopnosti se vzdělávat a základní charakteristice pedagogiky Franze Ketta, která téma radosti z učení výrazně tematizuje. Praktická část práce se zaměřuje s tímto cílem na pozorování skupiny dětí v průběhu dne a na sledování projevů radosti v rámci interakcí mezi dětmi i mezi dětmi a přítomným pedagogem. Po ukončení veškerých činností byl s pedagožkami proveden reflexivní dialog, který je s ohledem na výše uvedené cíle v této části také evaluací.
|
| |
|
Rozpoznávání a klasifikace emocí na základě analýzy textových zpráv
Buday, Ondřej ; Burget, Radim (oponent) ; Smékal, Zdeněk (vedoucí práce)
Hlavním cílem této diplomové práce je objasnění informací o lidských emocích a jejich rozpoznávání a klasifikaci na základě obecně známých metod. Mezi obecně známé metody patří klasifikace na základě mimických a pantomimických projevů a na základě tónu hlasu. Tato práce se primárně zabývá rozpoznáváním a klasifikací lidských emocí na základě analýzy textových zpráv. Konkrétně se jedná o emoce radosti a hněvu. Pro tuto metodu byla vytvořena česká databáze ve tvaru lemma obsahující tzv. emoční funkční slova. Ta vznikla na základě překladu databáze anglických emočních funkčních slov a dělí se na emoční klíčová slova, emoční modifikační slova a emoční fráze. Zvláštní databázi pak tvoří tzv. neutrální slova, která jsou při klasifikaci emocí z textového vstupu z porovnávání vyjmuta s výjimkou porovnávání emočních frází. Klíčovým emočním slovům a frázím byly pro obě emoce přiřazeny tzv. váhy a jejich přiřazení bylo provedeno vícero lidmi, čímž byla dosažena větší objektivita databáze. Hodnoty jednotlivých emočních slov a frází mohou ovlivnit tzv. modifikační emoční slova, slova obsahující stupňování, zápor, nebo příslušná interpunkční znaménka. Výstupem diplomové práce je funkční aplikace v jazyce JAVA. Ta po vložení vstupního textu porovná jednotlivá slova se všemi dostupnými databázemi a vypočítá výsledný emoční poměr pro emoci radosti a emoci hněvu. Vyhodnocení se též týká jednotlivých slov, vět a odstavců. Aplikace byla navržena ve vývojovém prostředí NetBeans za pomoci Swing GUI Builderu.
|
|
Architektura zábavy
Lysenko, Mariya ; Pospíšil, Jan (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Rozvoj civilizace v dnešní době dáva človeku možnost mít víc a víc volného času a zábava je vnímána jako jen jedna s příležitosti jak ten čas lze využít. Architektura přitom stáva jen nastrojem pro rozvoj a podporu byznysu v zábavních parků. Ale jak nás zábava ovlivňuje? Potřebujeme ji? A co ještě může člověku dát symbióza architektury a zábavy? Cílem práce je analyzovat problem vztahů mezi architekturou a zábavou a výsledek ověřit v konkrétním architektonickém návrhu.
|
|
Psychologie radosti
Boubelová, Adéla ; Uhlář, Pavel (vedoucí práce) ; Šípek, Jiří (oponent)
Cílem této bakalářské práce je vymezit pojem radosti a představit téma radosti v celé jeho šíři. Práce je rozdělena do dvou hlavních částí, teoretické a empirické. V rámci teoretické části je nejprve vyjasněn pojem radosti, dále jsou popsány jednotlivé spouštěče radosti, následně se věnuji momentu vzniku radosti a jejímu prožívání. Poté se zabývám projevy radosti a jejími dopady, zmiňuji také osobnostní předpoklady pro prožívání radosti a patologii radosti. Na závěr této části se pak zabývám tím, jak dospět k radosti v běžném životě, mimo jiné v rámci konceptu smysluplného života. Empirická část navazuje na teoretickou část, konkrétně na kapitolu o prožívání radosti. Návrh kvalitativního výzkumu je zaměřen na zkoumání prožívání radosti způsobené třemi různými situacemi vyvolávajícími radost. Metodou výzkumu je zakotvená teorie.
|
|
Kreslení dětí v předškolním věku
Hritzová, Haidemária ; Klusák, Miroslav (vedoucí práce) ; Hrabec, Ondřej (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na dětskou kresbu v předškolním věku, která vzniká spontánně při pozorování hry dětí. Nahlíží na dětské kreslení jako na hru, kde dochází ke kombinaci her typu konstrukce objektu a her symbolických. Cílem výzkumu je zmapovat, jaké druhy potěšení může dětem přinášet kreslení chápané jako hra. Teoretická část se opírá o prameny odborné literatury z oblasti psychologie a pedagogiky. V empirické části jsou prezentovány výsledky výzkumného šetření realizovaného kvalitativními metodami, přičemž jsou využité především výzkumné metody pozorování, rozhovor, anamnéza dítěte a analýza produktů. Výzkum probíhal po dobu jednoho školního roku v jedné z pražských státních mateřských škol. Dohromady se podařilo získat 14 pozorování volné spontánní kresby, které jsou podrobně rozpracovány v jednotlivých přílohách. Výzkumný soubor tvořilo dohromady 23 dětí, z toho 14 dívek a 9 chlapců. Podařilo se vytvořit sedm hlavních kategorií, které obsahují několik dílčích prvků zjištěných libostí při samotném procesu tvorby. Bylo zjištěno, že samotný proces tvorby byl zdrojem hlavního potěšení, mnohé děti po dokončení obrázku nejevily o kresbu nikterak zájem. Proces tvorby zahrnoval jak složky z obratnosti při kompozici objektu, tak různé druhy potěšení vyplývající z vlastních představ a imaginaci...
|
|
Teologie hry ve dvacátém století - Hugo Rahner a Jürgen Moltmann: slepá cesta?
Lamser, Jan ; Noble, Ivana (vedoucí práce) ; Jandejsek, Petr (oponent) ; Kaplánek, Michal (oponent)
Tato disertační práce se věnuje otázce hry, resp. hraní ve všech jejích podobách z pohledu systematické teologie. Podrobně představuje dvě doposud nejucelenější teologie hry, prezentované v práci Hugo Rahnera Der Spielende Mensch a práci Jűrgena Moltmanna Die Ersten Freigelassenen der Schopfung a souvisejících textech. V kontextu doby, rámce teologických prací i akademických a společenských aktivit jednotlivých autorů je podrobně popsáno, jakým způsobem oba chápou hru jako hru a jaké jí následně přisuzují teologické významy. Dogmatické pojetí obou teologií je vyloženo jako schematický celek, pozornost je věnována i podrobnému výkladu klíčových důrazů a souvislostí obou teologií hry. Práce věnuje pozornost i okolnostem vzniku a inspiračním zdrojům obou teologií hry, přijetí a působení obou děl. Práce závěrem předkládá srovnání pojetí hry obou autorů, konstatuje, že obě teologie hry jsou si v mnoha ohledech blízké svým eschatologickým a soteriologickým vyústěním, stejně jako východisky, zdůrazňujícími svobodu, radost a kreativitu, které se s hrou vždy pojí. Pozornost je věnována teologickému chápání lidské identity a porozumění světu skrze hru u obou autorů. V závěru se práce podrobně věnuje kritické otázce, nakolik je na místě, a pokud ano, tak jakým způsobem, Kristovu smrt na kříži interpretovat v...
|
|
Architektura zábavy
Lysenko, Mariya ; Pospíšil, Jan (oponent) ; Mléčka, Jan (vedoucí práce)
Rozvoj civilizace v dnešní době dáva človeku možnost mít víc a víc volného času a zábava je vnímána jako jen jedna s příležitosti jak ten čas lze využít. Architektura přitom stáva jen nastrojem pro rozvoj a podporu byznysu v zábavních parků. Ale jak nás zábava ovlivňuje? Potřebujeme ji? A co ještě může člověku dát symbióza architektury a zábavy? Cílem práce je analyzovat problem vztahů mezi architekturou a zábavou a výsledek ověřit v konkrétním architektonickém návrhu.
|
| |
|
Radost v myšlení Friedricha Nietzscheho
Chmel, Patrik ; Blažková, Miloslava (vedoucí práce) ; Hogenová, Anna (oponent)
Bakalářská práce si klade za úkol odhalit pojetí radosti, které má plynout ze závěrů v dílech Friedricha Nietzscheho. Pokusí se nastínit, jakou roli vzhledem k ní hraje Bůh, svět i utrpení. Na začátku práce vyložíme takzvanou smrt Boha, pokusíme se ji zasadit do tehdejšího dobového kontextu a použijeme ji jako odrazový můstek pro pochopení dalších myslitelových stanovisek. Budeme se vymezovat i vůči tradičnímu křesťanskému vnímání člověka, světa a štěstí a do kontrastu proti tomu položíme Nietzscheho radostnou zvěst. Dále pro nás bude důležité zaměřit se na korelaci mezi myšlenkami nadčlověka a věčného návratu téhož, které sebou přinášejí každá zcela jinačí druh radostného života. Avšak mělo by se ukázat, že jedna nemůže existovat bez druhé. Klíčová slova Nietzsche, radost, Ježíš, Dionýsos, vůle k moci, nadčlověk, poslední člověk, věčný návrat téhož, utrpení, křesťanství, Bůh, smrt, svět.
|