|
Konstrukce autenticity Drum and Bassové scény v České Republice z pohledu jejích tvůrců
Valášková, Johanka ; Oravcová, Anna (vedoucí práce) ; Samec, Tomáš (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá konstrukcí autenticity uvnitř drum and bassové scény v České republice. Práce se zaměřuje na tvůrce této scény tedy DJe, producenty a organizátory akcí. Výzkum se opírá o teorie kulturálních studií, které postihují jednotlivé aspekty vnímání autenticity. Dále je pak čtenář seznámen s vývojem elektronické hudby a se samotným hudebním stylem Drum and bass. V praktické části je popsán kvalitativní výzkum, v rámci něhož bylo provedeno 5 kvalitativních rozhovorů a jehož cílem je zjistit, jak je vnímána autenticita směrem dovnitř scény, týkající se samotných tvůrců a jejich publika, a také směrem ven, tedy kontakt zkoumané scény s veřejností.
|
|
Transformace české freetekno scény
Frantál, Daniel ; Oravcová, Anna (vedoucí práce) ; Moskvina, Yuliya (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá výzkumem české hudební scény zvané freetekno. Výzkum byl prováděn kvalitativním přístupem pomocí kombinace hloubkových výzkumných rozhovorů s informátory a zúčastněného terénního pozorování. Informátory výzkumu jsou organizátoři i běžní návštěvníci freeparties a terén výzkumu představují freeparties konané na území České republiky během roku 2017 a na začátku roku následujícího. Freetekno scéna existuje na poli českých hudebních subkultur již bez mála pětadvacet let a tato práce se zaměřuje na zkoumání její transformace, která probíhá prostřednictvím několika transformačních procesů, kterými jsou tyto: komercionalizace, dekriminalizace, profesionalizace, proměna účastníků, změna drogové situace a změna "spiritu" freeparties. Tyto procesy nejsou samostatnými jednotkami, ale navzájem se velmi silně ovlivňují. Transformační procesy dohromady vytváří vlivovou síť, jejíž výsledkem je poté transformace samotné scény.
|
| |
|
Porovnání stínových metod
Kiss, Marcel ; Milet, Tomáš (oponent) ; Tóth, Michal (vedoucí práce)
Táto práca sa zaoberá porovnávaním techník vrhania tieňov objektov v rámci scény. V teoretickej časti popisuje a porovnáva možné riešenia vrhania tieňa a podrobnejšie postupy metód Shadow Mapping a Shadow Volumes, ktoré patria medzi najpoužívanejšie techniky tieňovania v reálnom čase. Hlavnou časťou je návrh a implementácia týchto dvoch tieňových metód s využitím knižnice OpenGL. V časti merania porovnáva podľa grafov s nameranými hodnotami a na záver zhodnotenie výsledkov.
|
|
Hardcore jako kritická perspektiva
Pokorný, Lukáš ; Samek, Tomáš (vedoucí práce) ; Halbich, Marek (oponent)
Tato práce se věnuje ideologickým směrům uvnitř české hardcorové scény. V teoretické části mapuje historický vývoj studia subkultur od jeho počátků až po současnost. Následuje zdůvodnění toho, proč je u hardcoru vhodnější pracovat spíše s konceptem scény. Další kapitola je věnována historii hardcoru a má přiblížit étos doby, v níž vznikal, a tak celý fenomén kontextualizovat. Jednotlivým tématům, která tvoří ideologickou stránku hardcoru, se věnuje část empirická, která je sleduje v současném českém prostředí, ale neztrácí ze zřetele jejich roli v minulosti. Tato forma má zachytit vývoj těchto témat a hardcore prezentovat spíše jako proces, nikoli jako uzavřený fenomén, který zamrzl v čase. Vývoj a reflexe jednotlivých témat je důležitá, má-li být hardcore stále považován za relevantní, tedy kritický a schopný vnímat společenské procesy. Tyto jeho vlastnosti ho v počátcích konstituovaly, hardcore vznikal jako určitá reakce, byl odrazem doby. Nebyl to však jednolitý proud, což trvá dodnes. Chceme-li v hardcoru vidět potenciál ke kritické perspektivě společnosti, musíme se v něm nejprve zorientovat. Koncept "malého undergroundu" poskytuje plodnou startovní pozici. Klíčová slova hardcore, punk, ideologie, subkultura, scéna, společnost, identita, autenticita, odpor, styl
|
|
Metal - hudba, kultura, identita
Hudcová, Lucie ; Heřmanský, Martin (vedoucí práce) ; Šima, Karel (oponent)
Má diplomová práce se zabývá tím, jak se posluchači metalu identifikují s metalem jako hudebním žánrem a jakou formu kolektivity na základě společného hudebního vkusu utvářejí. Nejprve ve stručnosti představím historii a vývoj metalové hudby a poté charakterizuji koncepty společenských věd zabývající se studiem hudebních kultur a také koncepty subkulturního kapitálu a identity, které ve své práci používám. Stěžejní část práce tvoří interpretace dat z mého výzkumu mezi metalisty, který probíhal na metalových koncertech v Praze a na metalových festivalech v České Republice formou zúčastněného pozorování a prostřednictvím polo-strukturovaných a neformální rozhovorů s posluchači tohoto žánru. Při výzkumu jsem zjišťovala, co znamená být metalistou, jak důležitou součást života metal pro svoje posluchače představuje, jaké sdílené postoje a hodnoty vytváří, z čeho pramení pocit sounáležitosti metalistů a zda mezi nimi dochází k vnitřnímu dělení.
|
|
Ideologization and fragmentation of Skinhead subculture
Novotný, Jaroslav ; Charvát, Jan (vedoucí práce) ; Franěk, Jakub (oponent)
Diplomová práca Ideologizácia a Fragmentácia Subkultúry Skinheads sa zaoberá historickým pozadím vzniku subkultúry a štiepnymi líniami, ktoré spôsobili jej ideologizáciu a fragmentáciu. Zároveň venuje značnú pozornosť analýze jednotlivých vetiev subkultúry Skinheads Prvá kapitola práce buduje teoretické základy výskumu. V rámci nej sú vysvetlené pojmy kultúra, subkultúra a kontrakultúra. Dôraz je pritom kladený na spoločné menovatele, ako aj odlišnosti pri definičnom vymedzení daných pojmov. Druhá kapitola diplomovej práce sa venuje historickému pozadiu vzniku subkultúry Skinheads, ako aj subkultúram, ktoré mali na formovanie Skinheads výrazný vplyv. V tejto kapitole je kladený dôraz na historické reálie politického vývoja Veľkej Británie po druhej svetovej vojne, na subkultúry ktoré boli v danom období populárne ako aj na zrod subkultúry Skinheads. Tretia kapitola práce analyzuje prenikanie politických ideológií do vnútra subkultúry a následnú fragmentáciu Skinheads. Táto časť je upriamená na prenikanie krajne pravicových elementov, zrod rasistickej vetvy Skinheads a v neposlednom rade na reakciu zvyšku subkultúry na jej nacifikáciu. Odpoveďou na tento fenomén bol vznik antirasistických a ľavicových fragmentov subkultúry, ktorými sú Skinheads proti rasovým predsudkom (SHARP) a Červení a...
|
| |
|
Model robotického stolního fotbalu
Bubeník, Ľubomír ; Dokoupil, Jakub (oponent) ; Pivoňka, Petr (vedoucí práce)
Táto práca sa zaoberá návrhom osvetlenia a scény pre model stolného robotického futbalu. Pozostáva hlavne z rozboru, aké sú možnosti osvetlenia a výberom najvhodnejšieho. Taktiež sa zaoberá návrhom správneho algoritmu, ktorý dokáže rozpoznať polohu loptičky na hracej ploche stolného futbalu s veľkou spoľahlivosťou s priblížením sa k reálnemu času. Súčasťou je aj spracovanie dát z kamery v systéme PLC.
|
|
Aktuální členění věty v psaných médiích
Pirnerová, Helena ; Hajičová, Eva (vedoucí práce) ; Rysová, Kateřina (oponent)
Hlavním tématem této práce je analýza prvních vět novinových článků, a to z hlediska jejich aktuálního členění, které je v češtině vyjádřeno především slovosledem. Ten se v závislosti se stoupající výpovědní dynamičností slov ve větě, může měnit z objektivního, kdy nová informace následuje za informací známou, na subjektivní, kdy je toto pořadí opačné. Věta: Skupina ČEZ loni vykázala rekordní zisk 52 miliard korun, tak v tomto obráceném slovosledu zní: Rekordní zisk 52 miliard korun vykázala loni skupina ČEZ. V předložené práci tyto změny popisujeme, určujeme množiny případů, kde se modifikace objevuje, a snažíme se ukázat, jaká jsou pravidla pro toto užití. Věta v případě subjektivního slovosledu začíná například předmětem, příslovečným určením času, místa či podmínky. Ne vždy však tyto členy na počátku znamenají subjektivní slovosled. Důležitou roli mají v celkové analýze titulky, které výsledky značně ovlivňují. V této souvislosti se zabýváme zejména větami typu uvedení na scénu, které ve vztahu k titulku hodnotíme jako věty s dvouvrcholovou strukturou, tedy s rozštěpeným rématem na počátku a na konci. Tento závěr je pak podstatou celé analýzy.
|