|
Komparace kazuistik užívaných metod pro žáky s LMP na základních školách a základních školách zřízených dle §16 odst. 9 školského zákona
Papežová, Jindřiška ; Hejlová, Helena (vedoucí práce) ; Kadrnožková, Monika (oponent)
DIPLOMOVÁ PRÁCE Komparace kazuistik užívaných metod pro žáky s LMP na základních školách a základních školách zřízených dle §16 odst. 9 školského zákona Jindřiška Papežová ABSTRAKT Diplomová práce se zabývá komparací uplatnění možných podpůrných opatření pro žáky s lehkým mentálním postižením na základních školách a základních školách zřízených podle §16 odst. 9 školského zákona. Práce chce poukázat na dostupnou podporu a využívání podpůrných opatření v kontextu vzdělávání žáků s lehkým mentálním postižením na základních školách a základních školách zřízených podle §16 odst. 9 školského zákona. Tato problematika se prolíná s inkluzivním vzděláváním. Diplomová práce je rozdělena na část teoretickou a praktickou. Cílem teoretické části je specifikovat pojem lehká mentální retardace a vymezit žáka s lehkým mentálním postižením v kontextu vzdělávání. Teoretická část je zaměřena na charakteristiku osob s lehkým mentálním postižením, zařazení žáka do třídního kolektivu a následně jsou zde uvedena podpůrná opatření, která jsou rozšířena o využití digitálních vzdělávacích nástrojů v edukaci žáků s lehkým mentálním postižením. Praktická část se zaměřuje na názory učitelů a asistentů pedagoga, na vhodné a efektivní užití metod a podpůrných opatření na základních školách a základních školách dle §16 odst. 9 školského...
|
|
Tam a zpátky mezi vědou a realitou: Matematické modelování v úlohách s přírodovědným kontextem (didaktický experiment)
Šmíd Ridzoňová, Ráchel ; Havlíčková, Radka (vedoucí práce) ; Vondrová, Naďa (oponent)
Matematické modelování je součástí zaměření vzdělávací oblasti Matematika a její aplikace v Rámcovém vzdělávacím programu a zároveň tématem, jemuž se hojně věnují zahraniční studie. V českém výzkumu se mu ovšem nedostává velké pozornosti. Cílem diplomové práce je představit pojem českým čtenářům a vyzkoušet propojení matematického modelování s přírodovědnými tématy a realizaci modelovacích úloh v 5. ročníku základní školy. Matematické modelování je představeno jako řešitelský proces komplexní úlohy s reálným kontextem v krocích (0) uchopení úlohy, (1) tvorba reálného modelu, (2) matematizace, (3) matematické operace, (4) interpretace výsledku a (5) validace řešení. Dále je popsána kompetence k modelování, modelovací úloha a vztah k problematice slovních úloh. Zvolený kvalitativní výzkum metodou didaktických experimentů zkoumá uplatnění holistického a analytického přístupu k výuce, identifikuje obtížné kroky modelování pro žáky 5. ročníku a přináší poznatky k mezipředmětovým vztahům a organizačním formám ve výuce modelování. Výsledky výzkumu pozitivně ukázaly, že zařazení modelovacích úloh do běžné výuky a jejich propojení s přírodovědnými tématy je možné, ale přináší nové výzvy pro učitele. Kromě práce ve skupinách a strategických intervencí učitele se jako přínosná prokázala také celotřídní...
|
|
Školy v přírodě v základním vzdělávání v Karlovarském kraji
Zápotocká, Hana ; Turčová, Ivana (vedoucí práce) ; Bačáková, Radka (oponent)
Název: Školy v přírodě v základním vzdělávání v Karlovarském kraji Cíl: Zjistit obsahovou náplň škol v přírodě na 1. stupni základních škol v Karlovarském kraji. Metody: Bakalářská práce využívá kvantitativního přístupu k výzkumu. Potřebné informace byly získány metodou anketního šetření. Výzkumný soubor tvořilo 20 učitelů ze základních škol v Karlovarském kraji. Výsledky: Základní školy v Karlovarském kraji organizují školy v přírodě, jejichž hlavní cíle jsou utužení třídního kolektivu a větší poznání žáků ve vztahu učitel a žák. Hlavní náplní škol v přírodě jsou výlety, pěší turistika a hry v přírodě. Denní program se skládá z dopolední výuky, odpoledního pobytu v přírodě a různých her, večerní program zahrnuje společenské hry a promítání. Závěr: Školy v přírodě jsou dle zjištěných výsledků oblíbenou součástí vzdělávání žáků v Karlovarském kraji mimo tradiční školní prostředí. U žáků je důležitá emocionální stránka, tedy prožitek a nové zkušenosti. Učitelé se zaměřují na sociální interakci mezi žáky a jejich učiteli. Škola v přírodě tedy představuje efektivní formu vzdělávání, která nabízí žákům možnost rozvoje jejich potenciálu a propojení s přírodou. Klíčová slova: výchova v přírodě, aktivity v přírodě, základní škola, 1. stupeň
|
|
Analýza vztahu mezi veřejným financováním a vzděláváním: komparace Filipín, Malajsie a Thajska
Štursová, Kateřina
Jedním z hlavních cílů celosvětového rozvoje 21. století je zřízení kvalitního vzdělávání pro všechny, neboť vzdělávání je spojováno s rostoucí životní úrovní a rozvojem společnosti. V této práci je zkoumáno základní a vysokoškolské vzdělávání. Problematika vzdělávání v 21. století byla v této práci zaměřena na roky 2010–2019, ve kterých probíhaly dva mezinárodní programy Organizace spojených národů, a to Vzdělávání pro všechny (EFA) a Cíle udržitelného rozvoje (SDGs). Zkoumání bylo zaměřeno na tři konkrétní země jihovýchodní Asie: Malajsie, Thajsko a Filipíny. Do vzdělávání je v těchto zemích v pozorovaném období investováno mezi 2 až 6 % HDP země, přesto je jejich vzdělávání v mezinárodním hodnocení na nízké úrovni. Vztah vládního financování školství se zápisem ke studiu byl hlavním předmětem analýzy této práce. Zjištěn byl slabý vztah mezi financováním a zápisem do vzdělávání v Thajsku a silný vztah se naopak vyskytoval u vysokých škol na Filipínách. Přesto pouze u vysokých škol v Thajsku v letech 2010–2014 byla objevena přímá závislost, která představuje vztah, u kterého se stoupajícím vládním financováním stoupá i počet zapsaných studentů ke studiu.
|
| |
|
Školy v přírodě v základním vzdělávání v Karlovarském kraji
Zápotocká, Hana ; Turčová, Ivana (vedoucí práce) ; Bačáková, Radka (oponent)
Název: Školy v přírodě v základním vzdělávání v Karlovarském kraji Cíl: Zjistit, obsahovou náplň škol v přírodě na 1.stupni základních škol v Karlovarském kraji. Metody: Bakalářská práce využívá kvantitativního přístupu k výzkumu. Potřebné informace byly získány metodou dotazníkového šetření. Výzkumný soubor tvořilo 10 učitelů ze základních škol v Karlovarském kraji. Výsledky: Z výsledků vyplývá, že základní školy organizují školy v přírodě. Program škol v přírodě zahrnuje z aktivit v přírodě hlavně pěší turistiku. Základní školy nevyužívají pomoci agentur zabývajících se školami v přírodě, ale připravují program pro žáky samostatně. Klíčová slova: výchova v přírodě, aktivity v přírodě, základní škola, 1.stupeň
|
|
Vstupní znalosti a představy o středoevropských státech u žáků mladšího školního věku
FLEISCHMANNOVÁ, Tereza
Práce se zabývá rozsahem a úrovní vstupních znalostí a představ o středoevropských státech u žáků mladšího školního věku. Cílem práce je prostřednictvím kvantitativního výzkumného šetření zhodnotit komplexní znalosti žáků prvního stupně o státech střední Evropy. Vyhodnocení probíhalo na základě dotazníkového šetření u 396 respondentů z osmi základních škol a umožnilo tak posouzení úrovně geografických znalostí u žáků čtvrtých a pátých ročníků základních škol. Analytická část diplomové práce se orientuje na výsledky a jejich srovnání dle několika kategorií, jimiž jsou rozdíly ve znalostech napříč školami, ročníky a genderu. Rovněž se tato část zabývá rozdíly vyplývajících z umístění a velikosti daných základních škol a v neposlední řadě také na zdroj těchto vědomostí. Závěrečná praktická část se zakládá na výsledcích dotazníkového šetření a obsahuje edukační materiál, který je rozšířen o metodickou příručku pro pedagogy a náměty na výuku středoevropských států.
|
|
Podpora vzdělávání sociálně znevýhodněných romských žáků ve vybrané základní škole
Cipryánová, Ludmila ; Němec, Zbyněk (vedoucí práce) ; Valešová Malecová, Barbara (oponent)
Diplomová práce se zaměřuje na problematiku podpůrných strategií využívaných k podpoře vzdělávání sociálně znevýhodněných romských žáků ve vybrané ZŠ. V teoretické části vymezuje základní definici sociálního znevýhodnění, pojem sociálně znevýhodněný žák a příčiny školního selhávání z důvodů sociálního znevýhodnění. Seznamuje se základními projevy sociálního znevýhodnění a bariérami, které v procesu vzdělávání způsobuje. Blíže specifikuje problematiku romského etnika. Nabízí krátký exkurz do historie Romů, popisuje specifika romské rodiny, výchovu dětí i postavení jednotlivých členů romské rodiny. Dále se věnuje problematice vzdělávání Romů a systému podpůrných opatření. V kontextu se zadáním této diplomové práce poté popisuje podpůrné strategie využívané ve vzdělávání romských sociálně znevýhodněných žáků. Cílem praktické části bylo zjistit, jakým způsobem je realizována podpora vzdělávání sociálně znevýhodněných romských žáků ve vybrané ZŠ. Za použití metody polostrukturovaného rozhovoru bylo zjištěno, jaké podpůrné mechanismy ZŠ využívá a s jakým efektem. Dále jaké možnosti podpory nepoužívá a z jakého důvodu. Celkový obraz podpory vzdělávání sociálně znevýhodněných romských žáků pak dokresluje otázka dalšího vzdělávání pedagogických pracovníků této školy v oblasti romského etnika. V závěru práce...
|
|
Přechod žáků z malotřídní školy do plně organizované školy
Ciroková, Nikola ; Wildová, Radka (vedoucí práce) ; Ronková, Jolana (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na přechod žáků z malotřídní školy do plně organizované školy. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. V teoretické části je práce zaměřena na stručný historický vývoj malotřídních škol a jejich základní charakteristiku, jelikož jsou velmi specifické oproti plně organizovaným základním školám. Pozornost je zde zaměřena i na plně organizovanou školu a přechod mezi stupni. Jsou zde nastíněny společné i rozdílné znaky mezi malotřídní a plně organizovanou školou. Praktická část se skládá z kazuistik dvou vybraných žáků pátého ročníku malotřídní školy, kteří byli zkoumáni při přechodu na plně organizovanou školu. Součástí praktické části jsou také řízené rozhovory s řediteli dvou malotřídních škol, jež jsou následně porovnány z hlediska organizace. Z dotazníků, které byly poskytnuty rodičům žáků z malotřídních škol, byla zkoumána spokojenost či výhrady k malotřídním a plně organizovaným školám. Cílem práce bylo ukázat, jak se žáci z pátého ročníku malotřídních škol vypořádávají s přechodem do plně organizované školy, a zároveň poukázat, že i malotřídní školy poskytují stejně kvalitní výuku jako školy plně organizované. Z výzkumu vyplynulo, že žáci po přechodu z malotřídních škol na plně organizovanou školu byli plně socializováni během prvních dvou měsíců a...
|
|
Práce s příběhem na téma jinakosti žáků s odlišným mateřským jazykem
Neužilová, Dominika ; Laufková, Veronika (vedoucí práce) ; Komberec, Filip (oponent)
Diplomová práce se zabývá zprostředkováním tématu jinakosti žáků s odlišným mateřským jazykem žákům mladšího školního věku, konkrétně prostřednictvím práce s příběhem za využití metod RWCT. V rámci akčního výzkumu byly vytvořeny a realizovány čtenářské lekce, které měly za cíl seznámit s různými aspekty situací žáků s odlišným mateřským jazykem. Tato edukace třídního kolektivu pomáhá s pochopením situace těchto žáků a jejich celkovým přijetím. Lekce byly podrobeny analýze důkazů o učení, pedagogické reflexi a dvě z nich rovněž ověřil jiný pedagog. V rámci praktické části práce byla dále zmapována literatura pro děti, rešerše na dané téma je součástí výsledků práce. Čtenářské lekce byly vytvořeny na základě těchto čtyř titulů: Kiko a tajemství papírového motýla, Maja a Kim, Jednou budeš Arab a Erik. Ve výzkumu byly využity tyto metody sběru dat: nestrukturované pozorování, tematická analýza, polostrukturovaný rozhovor a obsahová analýza výstupů lekcí. Výzkum byl realizován na základní škole ve dvou třídách, 4. ročníku o 22 žácích (Třída 1) a 5. ročníku o 21 žácích (Třída 2). Ukázalo se, že připravené lekce splnily své cíle, přesto jsou v pedagogických reflexích uvedeny některé návrhy na jejich úpravu. Výsledky potvrdily, že práce s příběhem je pro daný účel vhodná. Čtenářské lekce podpořily...
|