|
Syndrom vyhoření u příslušníků Policie ČR
Očenášková, Nada ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Boukalová, Hedvika (oponent)
Syndrom vyhoření je fenoménem, který je v odborné literatuře popisován zhruba 40 let. Zpočátku byl dáván do souvislostí především s tzv. pomáhajícími profesemi, tedy s profesemi s vysokou mírou emoční zátěže a dlouhotrvajícího stresu. Se zrychlujícím se životním tempem a vzrůstajícími požadavky na trvale vysoký pracovní výkon se však okruh ohrožených profesí rozšířil. Práce policisty je považována za psychicky i fyzicky náročnou, lze předpokládat, že riziko vyhoření je proto vysoké, nicméně existuje jen velmi málo podrobnějších studií a v České republice je pak daná oblast téměř neprobádaná. Rigorózní práce je zaměřena na problematiku syndromu vyhoření u Policie České republiky. V první části podává autorka přehled teorií a definic syndromu vyhoření, věnuje se jeho vzniku, projevům, souvisejícím jevům, možným příčinám, metodám zkoumání a prevenci. Zvláštní část své práce věnuje specifikám policejního povolání, policejní kultuře, faktorům zátěže a jejich negativním důsledkům, významu stresu a možnostem předcházení vyhoření v policejní práci. Praktická část práce obsahuje popis šetření výskytu syndromu vyhoření v policejním sboru. Výzkum rozsahu a intenzity výskytu vyhoření u Policie ČR provedla autorka na vzorku 210 policistů pomocí dotazníku. Výsledky analyzovala vzhledem k vybraným demografickým faktorům....
|
|
Vybrané souvislosti efektivity edukačních přístupů ve výchovném ústavu pro dívky
Šteflová, Alena ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Mertin, Václav (oponent)
Ústavní výchova z nejr zn jších hledisek se v poslední dob zásluhou médií op t stává p edm tem zejména kritického zájmu nejširší ve ejnosti. V sou asnosti zejména v souvislosti se vzr stající delikvencí mládeže je t eba hledat nové formy pé e o problémové d ti, u nichž z nejr zn jších d vod rodina neplní své základní funkce. V anamnézách mladých lidí, kte í se dostávají do výchovného ústavu se opakovan objevují ur ité charakteristiky jejich osobnosti, ale i jejich nejužšího sociálního prost edí. Jedná se v tšinou o d ti, které m ly již od nejútlejšího v ku ztížené podmínky vývoje a již z pohledu d di né zát že, i z úhlu problematického výchovného p sobení. Tématem stále ast jší diskuse se v posledních letech stává vedle drogové závislosti zejména širší spektrum sociáln podmín ných pr jev rizikového chování jako je zvýšená agresivita mládeže, projevy rasové nesnášenlivosti, patologické hrá ství (gambling), i projevy šikanování ve školských za ízeních. V tomto smyslu sílí pot eba zm nit teoretický a v decký p ístup k problematice rizikového chování a prohloubit poznatky o lidském chování, motivaci a kontrole. Jsou zm ny, k nimž dochází v posledních letech v pé i o tyto jedince ú elné ve smyslu nápravy jejich porušeného vývoje? Poskytuje výchovný ústav t mto mladým lidem opravdu to, co pot ebují do své...
|
|
Vybrané psychologické charakteristiky interakce a komunikace ve vyšetřování násilné trestné činnosti
Boukalová, Hedvika ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Urbanová, Miluše (oponent) ; Sochůrek, Jan (oponent)
Práce se zaměřuje na vybrané aspekty interakce a komunikace mezi vyšetřovatelem a vyšetřovanou osobou ve vyšetřování závažné trestné činnosti. Sociálněpsychologický pohled na tuto interakci se snaží zároveň udržet důležité aplikační hledisko do oblasti kriminalistické psychologie. Práce se zprvu zaměřuje na důležité podmínky kriminalistické a dále také sociálněpsychologické. Posléze se přesouvá k vybraným podmínkám na straně vyšetřované osoby, zaměřuje se na motivaci k účasti v trestním řízení, sugestibilitu a její roli v utváření výpovědi, úlohu duševních poruch v rámci interakce s vyšetřovatelem a prostředím vyšetřování. Dalším tématem je výpověď, jež je výsledkem interakce vyšetřovatele s vyšetřovaným, kapitola je specifičtěji zaměřena na problémové situace v procesu jejího získávání a otázku lživé výpovědi. Následující tématické zacílení směřuje k problematice sociálního tlaku ve vyšetřování a různým způsobům, jimiž je tento tlak realizován. Podrobněji se věnujeme různým typům zpracování persvazivních informací, jako východisku k hlubšímu porozumění konkrétním výslechovým technikám. Kapitola zabývající se podmínkami na straně vyšetřovatele má přiblížit nároky na něj kladené a osvětlit náročnost jeho pozice v rámci vyšetřování. Vyšetřovatel je zároveň tím, kdo volí použití tzv. výslechových technik v...
|
|
Psychoterapeutická péče pro adolescenty selhávající v náročných situacích.
Bauer, Jiří ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Štětovská, Iva (oponent) ; Dobrovská, Dana (oponent)
Ústředním motivem disertační práce bylo nalezení efektivního způsobu, jak pomoci mladým lidem na hranici dospělosti prostřednictvím psychoterapeutické péče k zvládnutí náročných situacích, v nichž se jim nepodařilo obstát. Jejich selhávání se projevilo nejčastěji nedostatečnými výsledky při plnění školních povinností ve škole nebo pracovních úkolů na pracovištích odborného výcviku. Ačkoli příčiny byly různé, výsledek u všech stejně vyústil návrhem na vyloučení ze střední školy nebo odborného učiliště. Účelným se jevilo, a to jak v teoretických východiscích, tak ve výzkumu a jeho aplikacích, poukázat na velké množství vlivů a jejich kombinací, které vstupují do života každého jedince a jak je proto velice složité, ba přímo nemožné přesně identifikovat příčiny vzniku krize dospívajícího adolescenta. Všem zúčastněným zkoumaným osobám se však nastavilo zrcadlo jejich vlastních výpovědí prostřednictvím výsledků psychodiagnostických testů, artefaktů a rozhovorů s jejich rodiči, učiteli, mistry, ale především nimi samými. A spolu s nimi jsme hledali cestu z jejich krizové situace.Teoretická východiska vysvětlují klíčové pojmy a jejich souvislosti přímo k psychologickému výzkumu a jeho aplikování do terapeutické péče. Popisují psychologickou charakteristiku adolescence, v níž se snaží postihnout význam tělesných...
|
|
Psychosociální charakteristiky mladistvých odsouzených pro násilný trestný čin
Běhalová, Ivana ; Boukalová, Hedvika (oponent) ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce)
Prvni (teoreticka) cast rigorozni prace pnnasi prehled teoretickych koncepci a jejich vyklad ke kriminalnimu - delinkventnimu jednani. Zabyva se problematikou agrese. Dale rozpracovava charakteristiky obdobi dospivani ze socialne vyvojoveho hlediska. Druha (vyzkumna) cast rigorozni prace obsahuje 11 kazuistik mladistvych pachatelu odsouzenych pro nasilny trestny Cin. V jednotlivych pripadovych studiich je pozomost venovana vychovnemu a emocnimu klimatu v jejich rodinach a zivotnimu stylu odsouzenych (skolni anamneza a vrstevnicke vztahy). Vyzkum se soustredi take na subjektivni zivotni spokojenost odsouzenych s presahem do budoucnosti po odpykani trestu. V praci jsou zachyceny strategie odsouzenych pri reseni bemych stresovych situaci.
|
|
Rogersovská psychoterapie-vývoj teorie a praxe přístupu zaměřeného na člověka
Šiffelová, Daniela ; Junková, Vendula (oponent) ; Gillernová, Ilona (oponent)
Práce Rogersovská psychoterapie se zabývá otázkami teorie a praxe přístupu zaměřeného na člověka v psychoterapii. Představuje přístup nejdříve z pohledu jeho historického vývoje a myšlenkových východisek a shrnuje klasickou teorii osobnosti a terapie, tak jak ji formuloval Carl Rogers. V dalších částech poukazuje práce na aktuální problémy, s kterými se Rogersův přístup v současností potýká a představuje některé nejnovější koncepce a otázky v teorii osobnosti, psychopatologie a terapie. V poslední části je to zejména originální pojetí kvality terapeutického vztahu - tzv. hloubka vztahu, jejímž autorem je britský terapeut Dave Mearns. Práci uzavírá příklad přepisu Mearnsova terapeutického sezení, které zároveň ilustruje praktickou podobu terapie zaměřené na člověka. Cílem celé práce je ukázat, že přístup zaměřený na člověka je neustále živý a rozvíjející se směr, který dokáže reflektovat potřeby společnosti, reagovat na připomínky svých kritiků a je schopen si uchovat své originální pojetí člověka.
|
| |
| |
|
Možnosti rozvoje sociálních dovedností dospívajících ve středních školách
Krejčová, Lenka ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce) ; Štětovská, Iva (oponent) ; Blatný, Marek (oponent)
Předkládaná disertační práce prezentuje výsledky několikaletého výzkumného projektu, který se věnoval možnostem rozvoje sociálních dovedností dospívajících ve středních školách. První kapitoly práce shrnují různorodé poznatky a teoretické přístupy, které s danou problematikou souvisejí. Pozornost je zaměřena na socializaci ve vývojové etapě dospívání, neboť tento aspekt ontogeneze úzce navazuje na naše téma. Práce vymezuje sociální dovednosti a poukazuje na smysluplnost jejich rozvoje ve středních školách v souvislosti s komplexním rozvojem dospívajících, ale také ve smyslu podpory akademické úspěšnosti a ve formě prevence sociálně patologických jevů. Rozvoj sociálních dovedností je dále zvažován v rámci interakcí s učiteli, kteří představují významný zdroj opory i rozvoje v dospívání. Další významnou sociální skupinu ve školním prostředí, které je věnována pozornost, reprezentují vrstevníci dospívajících. Ti společně vytvářejí školní třídy a vzájemně se ovlivňují v průběhu celého edukačního procesu. Sociální dovednosti jsou také představeny v souvislosti se školní úspěšností, resp. motivací studentů ke školní práci a vnímanou akademickou účinností. Obě uvedené charakteristiky edukačního procesu do značné míry závisí na úrovni sociálních dovedností dospívajících a současně významně ovlivňují jejich školní...
|
|
Psychologická problematika viktimizace
Velikovská, Martina ; Štětovská, Iva (oponent) ; Gillernová, Ilona (vedoucí práce)
Práce se zabývá stále více diskutovanou problematikou obětí trestných činů a jejich viktimizací. Pozornost je věnována samotné oběti trestného činu, jejímu postavení ve společnosti a roli, kterou v trestném činu sehrává. Zvláštní zřetel je kladen na oběť trestného činu z hlediska procesu jejího poškozování a traumatizace, kterou v důsledku tohoto zacházení prožívá. Celá problematika je doplněna četnými zkušenostmi z policejní praxe. Ve snaze zabránit viktimizaci obětí trestných činů je připojena i kapitola zaměřující se na možná řešení jejich situace, tj. prevenci tohoto jevu. Závěrečná část práce je tvořena konkrétními kazuistikami, pomocí kterých je celá sledovaná problematika dokumentována.
|