|
Komunitní sociální práce a její využití při práci s romskou cílovou skupinou
KAIPROVÁ, Eliška
Tématem mé bakalářské práce je komunitní sociální práce a její využití při práci s romskou cílovou skupinou. Cílem mé práce je zjistit, jak sociální pracovníci využívají komunitní práci. Mou práci jsem rozdělila do teoretické části a výzkumné části. V té první, teoretické, jsem se snažila odborně popsat a vysvětlit základní pojmy, které se týkají tématu a v druhé části, která byla psána v duchu kvalitativního výzkumu, jsem si připravila otázky pro polostrukturovaný rozhovor, díky kterým jsem chtěla naplnit cíl mé práce a odpovědět na výzkumnou otázku: Jak specificky využívají sociální pracovníci komunitní sociální práci s cílovou romskou skupinou? Metodikou pro bakalářskou práci byl zvolen kvalitativní sběr dat, metodu dotazování a techniku polostrukturovaného rozhovoru. Komunikační partneři byli vybráni metodou kvótního výběru a zvolené kvóty jsou následující: dotazovaný pracuje v přímé péči s klientem minimálně půl roku a je ochotný spolupracovat na výzkumu. Výsledky provedeného výzkumu ukazují, že sociální pracovníci kladou důraz na individualitu, berou každého klienta jako jedinečného a snaží se o jeho podporu. Dále vyšlo najevo, že své klienty nijak neodlišují od majoritní společnosti a přistupují k nim s pokorou, bez předsudků a stereotypů. Tato práce může posloužit jako lepší vhled do komunitní práce s romskou skupinou.
|
|
Sociálně pedagogické cíle komunitních projektů při práci s menšinami
Foltýnková, Šárka ; Lorenzová, Jitka (vedoucí práce) ; Burešová, Karolína (oponent)
A KLÍČOVÁ SLOVA Sociálně pedagogické cíle komunitních projektů při práci s menšinami Klíčová slova: Komunita, komunitní práce, komunitní projekt, menšina, sociálně pedagogické cíle, polostrukturovaný rozhovor, terénní sonda Tématem diplomové práce jsou komunitní projekty v České republice a jejich sociálně pedagogické cíle. Charakter práce je teoreticko-výzkumný. V teoretické části jsou vymezeny základní pojmy jako komunita, komunitní práce, komunitní projekt, menšina a příklady organizací pracující s menšinami prostřednictvím komunitních projektů. Výzkumná část je založena na polostrukturovaných rozhovorech v rámci terénní sondy, která perspektivou obyvatel obce vyjadřuje jejich pohled na organizaci Český západ, zapojení obyvatel do realizace komunitních projektů, jaké projekty jsou vysoce významné, jaké dovednosti získali a v jakých situacích vyhledávali služby této organizace do roku 2015. Jejich výpovědi jsou analyzovány a interpretovány vzhledem k jednotlivým cílům této práce. Na základě této sondy bylo zjištěno, že pro informanty bylo nejdůležitější získání zaměstnání. Závěr práce shrnuje informace z polostrukturovaných rozhovorů. Praktickým přínosem je získání autentického hodnocení přímých účastníků komunitních projektů a také osobní seznámení s názorovým spektrem obyvatel malé obce,...
|
| |
|
Proměna postojů vlády Viktora Orbána ve vztahu k maďarské menšině v kontextu války na Ukrajině
Németh, Renáta Erzsébet ; Říchová, Blanka (vedoucí práce) ; Mlejnek, Josef (oponent)
Diplomová práce "Proměna postojů vlády Viktora Orbána ve vztahu k maďarské menšině v kontextu války na Ukrajině" analyzuje proměnu postoj maďarské vlády k příbuzenské maďarské menšině osidlující Zakarpatskou oblast. Práce prostřednictví kvalitativní obsahové analýzy zkoumá proměnu trendů v přístupu vlády příbuzenského státu k příbuzenské menšině v závislosti na počátek otevřeného válečného konfliktu mezi Ukrajinou a Ruskou federací. Práce se opírá o teorie příbuzenského aktivismu a politiky a pro komplexní pochopení problematiky jej zasazuje do historického vývojového rámce triády vztahů mezi Maďarskem a maďarskou národnostní menšinou a Ukrajinou.
|
|
Romové a soužití s nimi očima české veřejnosti – duben/květen 2023
Tuček, Milan
V rámci svého jarního šetření se CVVM zabývalo otázkou vzájemného soužití romské menšiny s ostatními obyvateli ČR, dále se věnovalo názorům na možnosti, které Romové mají v české společnosti, a zjišťovalo postoje veřejnosti k tomu, jak vláda a místní samosprávy řeší problematiku romské menšiny. Poslední šetření dané problematiky proběhlo v roce 2019.\n\nNecelé dvě třetiny (63 %) dotázaných hodnotí soužití s Romy jako špatné, v tom 15 % jako velmi špatné.\n\nOd roku 2015 (posledních pět výzkumů) se ovšem toto negativní hodnocení zeslabilo o 20 procentních bodů (oproti roku 2019 o devět bodů).\n\nStereotypní pohled na romskou populaci se celkově zeslabil. Tento pohled není podmíněn sociodemografiky dotázaných, avšak souvisí s (negativním) hodnocením soužití Romů s majoritou.\n\nŘešení romské problematiky ze strany vlády považují dvě pětiny dotázaných za uspokojivé. Podobný je i podíl respondentů, kteří je považují za neuspokojivé. Místní samospráva je v tomto ohledu hodnocena lépe (převažuje hodnocení uspokojivé 41 % ku 26 % neuspokojivé).
|
|
Analysis of stigmatisation against LGBTQ+ people: a reflection of reactions regarding the murder at Zámocká
Kočalka, Matúš ; Matochová, Alžběta (vedoucí práce) ; Křížová, Eva (oponent)
Anotácia Táto bakalárska práca s názvom Analýza stigmatizace LGBTQ+ lidí: reflexe reakcí v souvislosti s vraždou na Zámockej sa zaoberá oblasťou stigmatizácie v kontexte sociálnej psychológie a vývojovej psychológie. V práci sa vychádza z pramenných autorov - Henri Tajfel, Gordon W. Allport, Erving Goffman, Mark A. Yarhouse, pričom všetci autori sa zaoberajú vo svojej tvorbe pojmami, ktoré sú úzko naviazané na proces stigmatizácie. V práci sa ďalej rozoberá sociologický pohľad na menšinu ako na sociálnu skupinu, pohľad sociálnej psychológie na procesy odohrávajúce sa v medziskupinových vzťahoch a v interakciách medzi väčšinovou a menšinovou spoločnosťou, a na proces budovania a získavania identity u jednotlivca (príslušníka marginalizovanej menšiny) v kontexte negatívnych dôsledkov stigmatizácie. Ďalej sa v práci kladie dôraz na reflexiu teoretických znalostí cez kvalitatívnu obsahovú analýzu zdrojov v kontexte teroristického činu na Zámockej ulici - z vybraných médií a z vyhlásení verejných predstaviteľov na Slovensku, s cieľom ukázať prepojenie medzi teoretickým rozborom stigmatizácie a procesmi odohrávajúcimi sa v slovenskej spoločnosti. Kľúčové slová: Zámocká ulica, LGBTQ+, stigmatizácia, sociálna identita, sociálne vylúčenie, stereotyp, predsudok, spoločnosť, menšina, väčšina
|
| |
|
Slovak expats in Prague during normalisation
Oravcová, Jana ; Wohlmuth, Petr (vedoucí práce) ; Hlaváček, Jiří (oponent)
Cieľom záverečnej práce bude pozrieť sa na komunitu Slovákov v Prahe v čase tzv. normalizácie. Rok 1968 je stanovený ako základný medzník, kedy sa odohrali prelomové udalosti vo vývoji Československa. V práci nás bude zaujímať, aké boli motivácie príchodu Slovákov do Prahy, aká bola ich asimilácia v novom prostredí, respektíve ako vnímali iné kultúrne prostredie. Dôležitým predpokladom je príchod Slovákov do Prahy z dôvodu vylepšenia životnej úrovne. Zároveň je okruh nášho výskumu obmedzený na sedemdesiate roky a pokúsime sa detailnejšie rozobrať osudy pražských Slovákov, ktorí sa prisťahovali do Prahy v tomto období.
|
|
Multikulturní přístup v přednemocniční neodkladné péči
JANOVÁ, Andrea
Tato bakalářská práce se věnuje multikulturnímu ošetřovatelství v podmínkách přednemocniční neodkladné péče. Jde o téma aktuální, neboť je v dnešní globalizované společnosti nutné, aby zdravotničtí záchranáři měli alespoň základní znalost této problematiky. Teoretická část vymezuje základní pojmy v multikulturním ošetřovatelství, věnuje se komunikaci a charakterizuje jednotlivé minoritní skupiny žijící v České republice. Pro praktickou část byly stanoveny tři cíle: 1. Zmapovat postup zdravotnických záchranářů při poskytování péče příslušníkovi jiné národnosti v podmínkách přednemocniční neodkladné péče. 2. Zmapovat zkušenosti zdravotnických záchranářů s jedinci daných kultur v rámci přednemocniční neodkladné péče. 3: K naplnění výše uvedených cílů byl využit kvalitativní výzkumný postup pomocí metody dotazování a technikou polostrukturovaného rozhovoru. Výzkumný vzorek tvořili zdravotničtí záchranáři z Karlovarského a Jihočeského kraje s různou délkou své praxe. Výzkumné šetření došlo k závěru, že záchranáři při kontaktu s různými etnickými skupinami volí stejný postup. Jsou si sice vědomi specifik daných kultur a etnik, ale jazyková bariéra jim často nedovolí těmto své jednání přizpůsobit. S poskytováním péče minoritním skupinám mají zdravotničtí záchranáři pozitivní i negativní zkušenosti. Výzkumem bylo odhaleno, že výuka multikulturní péče je spíše nedostatečná, ale zdravotničtí záchranáři jsou ochotni se v problematice dále vzdělávat. Na základě výzkumu byla navržena možnost vytvořit speciální aplikaci, která by v terénu rychle a přesně přeložila lékařské termíny do cizích jazyků. Také byla vytvořena informační brožurka o zásadách poskytování přednemocniční neodkladné péče různým etnickým skupinám. Dále by bylo možné informace z této bakalářské práce využít při tvorbě skript, která by byla určena k výuce multikulturního ošetřovatelství na vysoké škole.
|
|
Discrimination of Ukrainian Citizens in the Czech Labor Market: A Field Experiment
Pasichnyk, Viktorija ; Chytilová, Julie (vedoucí práce) ; Kantová, Klára (oponent)
Tato bakalářská práce zkoumá rozsah diskriminace na českém pracovním trhu na základě analýzy výsledků provedeného korespondenčního experimentu. Fiktivní životopisy uchazečů o pracovní pozici byly zasílány jako odpoveď na nabídky zveřejněné na internetových portálech. Ke každé nabídce byl náhodně přiřazen český nebo ukrajinský životopis a následné obdržené odpovědi od náborářů firm byly shromážděny a analyzovány. Výsledky ukázují, že čeští uchazeči mají o 72,7 procent vyšší míru úspěšnosti (tj., počet pozvání na pohovor v porovnání s počtem odeslaných životopisů) než ukrajinští uchazeči. Dále je pozorován pokles míry úspěšnosti ukrajinských uchazečů v čase. Výsledky vedou k závěru, že na českém trhu práce existuje jistá míra diskriminace ukrajinských občanů.
|