| |
|
Proměny vztahu čtenáře ke knize v letech 1990-2009
Suková, Anna ; Halada, Jan (vedoucí práce) ; Prázová, Irena (oponent)
Bakalářská práce Proměny vztahu čtenáře ke knize v letech 1990-2009 si vytkla za cíl popsat a objasnit vývoj čtenářství v České republice od porevolučních let až do současnosti s přesahem do let osmdesátých. Mapování této problematiky je založeno na analýze řady čtenářských průzkumů, které se zabývaly vztahem čtenáře ke knize, čtenářskými návyky, chováním na knižním trhu, knihovnami, preferovanými literárními žánry a autory apod. O všech těchto aspektech pojednává i tato práce. Navíc se věnuje i mezinárodním výzkumům čtenářské gramotnosti u školní mládeže (PISA). Na začátku se věnuje typologii čtenářů a snaží se přijít s nejvhodnější definicí čtenáře, pojednává o významu knihy pro lidské společenství a rozebírá proměny na českém knižním trhu od pádu komunistického režimu. Následně charakterizuje sociologický výzkum a jeho náležitosti, stejně jako případná omezení či nedostatky. V nejrozsáhlejší kapitole pak rozebírá jednotlivé čtenářské průzkumy, od informací o tom, jakým způsobem byly provedeny, až po nejdůležitější zjištění, která se pak pokouší zasadit do kontextu a porovnat. Závěrem přináší srovnání základních údajů o těchto výzkumech a jejich vybrané výsledky a uvádí zjištěné trendy v čtenářství i na knižním trhu a upozorňuje na výjimečné postavení českých čtenářů v rámci Evropy.
|
|
Vzájemné ovlivňování řeči a pohybu u žákyně s těžkou vývojovou disfázií
Mielniková, Renáta ; Housarová, Blanka (vedoucí práce) ; Štěpáníková, Alena (oponent)
Diplomová práce Vzájemné ovlivňování řeči a pohybu u žákyně s těžkou vývojovou dysfázií je zaměřena na zjištění, jakým způsobem se vzájemně ovlivňuje řeč a pohybové dovednosti právě u žákyně s těžkou vývojovou dysfázií. Ve své teoretické části se nejprve zabývám termínem narušená komunikační schopnost, vývojové dysfázie, její symptomatologií a následně termínem verbální vývojová dyspraxie. Důležité informace související s touto problematikou uvádím rovněž ve druhé kapitole, která se věnuje problematice čtení, procesem osvojováním si čtení i čtením s porozuměním. V pořadí třetí kapitola teoretické části je pak zaměřena na charakteristiku termínu pohyb, motorika, koordinace a v neposlední řadě také dyspraxie. Praktickou část jsem založila na testování dětí třetích tříd a to jak na běžné základní škole, tak na základní škole logopedické, kam dochází i mnou sledovaná žákyně s těžkou vývojovou dysfázií. Došlo k vytvoření dvou testů, a to testu čtení s porozuměním a testu pohybových dovedností. Cílem těchto testů bylo zjištění, jakým způsobem dochází k vzájemnému ovlivňování čtenářských a pohybových dovedností. V závěru své práce pak shrnuji dosažené výsledky, porovnávám výsledky testování mezi kontrolní a experimentální skupinou i žákyní s těžkou vývojovou dysfázií.
|
|
Potenciál knih jako zdroj kognitivního kulturního kapitálu: vliv na dosažené vzdělání a socioekonomický status
Gorčíková, Magdaléna ; Šafr, Jiří (vedoucí práce) ; Soukup, Petr (oponent)
Diplomová práce Potenciál knih jako zdroj kulturního kognitivního kapitálu: vliv na dosažené vzdělání a socioekonomický status se zabývá sociokulturním fenoménem čtení, jež jako kognitivní dovednost je těsně spjato se základními potřebami dítěte a návykem pracovat a učit se. Cílem této práce je zmapovat mechanismus této kulturní aktivity (jako specifický typ kulturního kapitálu), který nejen v rámci rodiny ale i školy formuje individuální schopnosti jedinců jako předpoklad úspěchu v životě. V teoretické části popisuje životní etapy čtení s jasně vymezenými čtenářskými návyky a utváření vztahu ke knize, nastiňuje koncepci kognitivního kulturního kapitálu a shrnuje význam vnějších determinantů pro vznik a rozvoj čtenářského zájmu. Empirická část pracuje s datovou bází z výzkumu Distinkce a hodnoty 2008 (SOÚ AV ČR, v.v.i.), kde je představena struktura čtenářského klimatu (dostupnost domácí knihovny, nápodoba čtenářských vzorů, interakce o čteném s dítětem i vlastní četba v dětství). V návaznosti na domácí čtenářskou socializaci dětí je analyzován vliv čtenářského klimatu v oblasti vzdělání: na školní výsledky základní škole, přechody mezi jednotlivými stupni vzdělanostního systému (střední škola a vysoká škola) nejvyšší dosažené vzdělání a mezigenerační vzdělanostní mobilita. Dále je analyzován vliv...
|
|
Současný stav knihoven pro pacienty v nemocnicích a možnosti jejich dalšího rozvoje
Třešňáková, Anna ; Stöcklová, Anna (vedoucí práce) ; Černá, Milena (oponent)
Diplomová práce se zabývá současným stavem knihoven pro pacienty v nemocnicích a možnostmi jejich dalšího rozvoje. Na začátku se práce věnuje pacientským knihovnám v historickém kontextu. Následuje seznámení s komunikačními procesy ve zdravotnických zařízeních a biblioterapií. Nedílnou součástí práce jsou vyhodnocená data získaná během dotazníkového šetření v nemocnici mezi pacienty. Konec práce nabízí několik řešení a směrů, kterými by se knihovny pro pacienty v nemocnicích mohly v budoucnosti ubírat.
|
|
Osvojování čtení s využitím alternativních metod a problémy minoritních skupin
Mičková, Kateřina ; Zelinková, Olga (vedoucí práce) ; Štréblová, Miroslava (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá problematikou gramotnosti a především výuky čtení. Teoretický podklad definuje gramotnost, minoritní skupiny, metody vyučování čtení a osvojování čtenářských dovedností. Praktická část vychází z dlouhodobého výzkumu, realizovaného pod hlavičkou GAČR v letech 2009 - 2011. V této práci je zpracovávána pouze část tohoto výzkumu, a to na ZŠ Hanspaulka v Praze. Výzkum se zabýval připraveností dětí na počátku školní docházky k výuce čtení, ve škole, kde se k vyučování čtení používá metoda analyticko-syntetická hlásková. Následně bylo porovnáváno, na jaké úrovni jsou děti na konci 1. ročníku ve čtení. Zjišťovala se zde míra závislosti dobré nebo rizikové připraveností dítěte na počátku školní docházky pro výuku čtení a úroveň čtení na konci 1. ročníku.
|
|
Rozvoj čtenářské gramotnosti pomocí metod RWCT
Smolková, Marie ; Tomková, Anna (vedoucí práce) ; Hejlová, Helena (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou rozvoje čtenářské gramotnosti metodami programu Čtením a psaním ke kritickému myšlení (Reading and Writing for Critical Thinking - RWCT) v období prvního stupně základní školy. V teoretické části je popsán program RWCT a vymezena problematika čtenářské gramotnosti. Dále jsou přiblíženy některé z metod tohoto programu, včetně jejich přínosu pro rozvoj jednotlivých složek čtenářské gramotnosti. Výzkumná část se snaží odpovědět na otázky, zda mohou metody RWCT rozvíjet všechny složky čtenářské gramotnosti a jaké podmínky jsou pro to nezbytné. Práce analyzuje zejména přínos čtenářské dílny a její uplatnění při rozvoji čtenářské gramotnosti a čtenářství.
|
|
K obecným otázkám ontogeneze řeči
ADAMOVÁ, Kateřina
Bakalářská práce se zaměřuje na obecné otázky ontogeneze řeči, podává přehled o ontogenezi jako dílčí vědní disciplíně a popisuje vývoj řeči u jednotlivce. Práce je rozdělena na dvě části teoretickou a výzkumnou. Teoretická část přináší obecné pojednání o ontogenezi řeči a vědách souvisejících. Dále je její součástí přehled vývojových stadií řeči. Práce poukazuje na biologické faktory, sociální prostředí a prostředí rodiny, které jsou důležité při vzniku řeči. Také se zabývá problematikou slovní zásoby, jež s vývojem řeči souvisí. Výzkumná část popisuje souvislost mezi čtenářstvím a rozsahem slovní zásoby se zaměřením na žáky druhého stupně základních škol ve věkové hranici 12-14 let.
|
|
Klasická a autorská pohádka v mateřské škole
TIŠEROVÁ, Jana
Cíl: Cílem mé práce je zjistit, které formy pohádkových příběhů jsou dětem předškolního věku nejbližší. Mou snahou je zmapovat, ke kterým stylům pohádkového vyprávění se děti rády vracejí. Řešení: Pro své šetření jsem využila kvalitativní metodu rozhovorů s dětmi nad přečtenou pohádkou. Průběžně jsem využívala metodu zúčastněného pozorování při sledování zájmu o výtvarnou složku knih. Následně děti zvolily nejoblíbenější tituly. V této fázi byla opět využita metoda zúčastněného pozorování. Výsledky: Provedeným výzkumem jsem zjistila, že klasická pohádka je nezastupitelným prvkem při rozvoji dítěte. Je však nutno předkládat ji dětem ve srozumitelné jazykové formě. Velice vhodný je doprovod ilustrací k ději. Autorská pohádka má na děti výrazný vliv a proto je nutno volit témata v odpovídající kvalitě. Oba druhy pohádek jsou pro správný vývoj rozumové, emoční či mravní složky osobnosti dítěte nepostradatelným faktorem a jsou pro děti zajímavé a podnětné. Přínos práce: Výsledky této práce umožňují organizovat a realizovat činnosti v MŠ způsobem, který je pro děti vhodný a přínosný. Ukazuje cestu, jak zacházet s pohádkovým žánrem v edukaci předškolních dětí.
|
|
Poselství kouzelných pohádek pro současné děti
KONVALINKOVÁ, Hana
Práce je zaměřena na seznámení dětských osobností s kouzelnými pohádkámi. Zkoumá, jaká poselství si z těchto pohádek děti přebírají a co všechno jim kouzelné pohádky přináší. Teoretická část se zabývá pohádkou jako jedinečným literárním žánrem a jejím hlubším dělením. V práci je vystižen vznik pohádky spojený s dřívějším negativním pojetím a dále pak způsoby, jakými můžeme dětem pohádku představit. Rozebrán je i hlubší smysl pohádky a psychologické působení pohádky na dítě. Praktická část se zabývá předáváním kouzelných pohádek dětem formou předčítání a následným zkoumáním, do jaké míry děti pohádce porozuměly. Výzkum je v podobě rozhovorů provázených několika otázkami. Otázky jsou dětem pokládány srozumitelným způsobem, aby mohlo dojít k jejich pochopení a zodpovězení dětmi. Dítě v rozhovorech sděluje své postřehy, dojmy a pocity z pohádky. Dále práce zobrazuje svět kouzel a čar očima dítěte a postoj, který dítě zaujímá ve vztahu k těmto pohádkám. Součástí praktické části je také promítnutí dítěte do některé z pohádkových postav formou kresby, což umožňuje srovnání se zodpovězením jedné z otázek: "V jakou postavu z pohádky by ses chtěl/a proměnit?"
|