| |
|
Galerie umění a akviziční politika v době normalizace
Sloupová, Andrea ; Klimešová, Marie (vedoucí práce) ; Šetlík, Jiří (oponent) ; Neumann, Ivan (oponent)
Disertační práce Galerie umění a akviziční politika v době normalizace se zabývá problematikou tuzemského institucionálního provozu 70. a 80. let 20. století, konkrétně činností galerií zařazených do tehdejší celostátní, hierarchicky uspořádané sítě. Průzkumem jejich akviziční činnosti zjišťuje, jaká byla skladba získaných uměleckých předmětů, v jakých aspektech se instituce lišily a čím byly tyto odlišnosti zapříčiněny. Kromě samotného akvizičního procesu v tehdejší dobové praxi zároveň na základě pramenného materiálu i orální historie nastiňuje okolnosti vzniku galerijní sítě a shrnuje její činnost v liberálnějších 60. letech. Samotnou akviziční politiku galerií sleduje od začátku r. 1970, kdy se pozvolna začínala naplňovat usnesení přelomového zasedání ÚV KSČ z dubna předešlého roku, až do konce r. 1989, teritoriálně je vymezena českým územím. Zjištěné výsledky poukazují na zásadní rozdíly mezi jednotlivými institucemi i kraji, v jejichž rámci působily. Přinášejí odpovědi na otázky, jaký podíl mají mezi akvizicemi určité žánrové a námětové oblasti, jak souvisejí s kvalitou děl, do jaké míry jsou mezi jejich autory zastoupeni příslušníci jednotlivých generačních vrstev a názorových proudů a konečně zda jejich složení odpovídá oficiálně prezentované výtvarné produkci. Odhalují také proměny jak...
|
|
Umělecké směry ve výtvarných aktivitách
Dann, Hana ; Hanková, Zdeňka (vedoucí práce) ; Richterová, Magdalena (oponent)
Ve své bakalářské práci se zabývám výtvarnými aktivitami pro žáky středního škol- ního věku, které by měly propojit téma uměleckých směrů 19. a 20. století s dětskou tvoři- vostí. Práce je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část se zabývá následujícími tématy: zájmová činnost ve volném čase, vývoj dětského výtvarného projevu, tvořivosti, cíle výtvarné výchovy a podnětné prostředí. V závěru teoretické části se soustředím především na popis jednotlivých uměleckých směrů a jejich hlavních představitelů. S ohledem na návrh projektu se budu konkrétně zabývat postimpresionismem, kubismem a surrealismem. Cílem práce je navrhnout a ověřit projekt výtvarných činností zaměřených na vy- brané umělecké směry ve výtvarných aktivitách dětí. V návrhu se pokusím o netradiční a originální ztvárnění uměleckých směrů v dětské tvořivosti. Mojí snahou je i ověření mezi- předmětového propojení, například s matematikou/geometrií či jinými předměty. Projekt směřuje k uplatnění ve volnočasových aktivitách pro děti. KLÍČOVÁ SLOVA zájmové činnosti ve volném čase, výtvarné umění, umělecké směry 19. - 20. století, netra- diční techniky, mezipředmětové propojení
|
|
Mezi slovem a obrazem. Řada výtvarných lekcí s přesahem do českého jazyka pro 2. stupeň ZŠ
JAHODOVÁ, Aneta
Diplomová práce na téma "Mezi slovem a obrazem. Řada výtvarných lekcí s přesahem do českého jazyka pro 2. stupeň ZŠ" se skládá ze dvou částí - teoretické a praktické. Teoretická část se zabývá pohledem na pojem slovo z pohledu bohemistiky a na pojem obraz z pohledu teorie umění. Další část teoretické části se zabývá propojením slova a obrazu v dílech českých i zahraničních směrů, spisovatelů a výtvarných umělců a propojením psaného, nebo mluveného slova v knihách pro děti a mládež, ve kterých se zaměřuje pouze na české výtvarné umělce. Nakonec teoretické části uvede pojem mezipředmětové vztahy z pohledu didaktiky. Praktická část uvede řadu výtvarných lekcí, které jsou zaměřeny na propojení českého jazyka a výtvarné výchovy. Dvě lekce proběhly na ZŠ EDUCAnet v Českých Budějovicích a další dvě proběhly na ZŠ Puklice.
|
|
Rozvoj kultu sv. Jana Nepomuckého do svatořečení
Herold, Miroslav ; Petráček, Tomáš (vedoucí práce) ; Mikulec, Jiří (oponent) ; Royt, Jan (oponent)
Anotace: Kult sv. Jana Nepomuckého patřil k charakteristickým rysům života v habsburském soustátí a dalších katolických zemích Evropy v raném novověku. Počátky úcty ke středověkému mučedníkovi byly vázány na Prahu, na jeho hrob v katedrále, na metropolitní kapitulu. Světce proslavilo především přesvědčení, že položil život za zachování zpovědního tajemství. Svou smrtí uchránil dobré jméno české královny Johany, která se mu zpovídala, na druhou stranu prý trestal ty, kteří se chovali neuctivě vůči jeho vlastní posmrtné pověsti a hrobu. Stal se proto nesmírně populárním ochráncem cti a dobré pověsti, hodnot v raně novověké společnosti vysoce ceněných. Svatojánské úcty se pod vlivem pražské kapituly ujali Habsburkové, katoličtí vládci, kteří usedli na trůn Janova mučitele Václava IV. a Janovy duchovní dcery Johany. Světce ctili jako jednoho ze svatých patronů Českého království, jemuž vládli. Rekatolizace tohoto království a přidružených zemí umožnila růst svatojánské úcty, která se už ke konci 17. století začala živelně šířit za jejich hranice. Na začátku 18. století tento vývoj zásadně posílil vznik bratrstev sv. Jana Nepomuckého, které si vytkli za cíl šířit svatojánský kult. Do dvou z těchto prestižních duchovních institucí se zapsali téměř všichni dospělí členové habsburské rodiny, kteří pak rozšířili...
|
|
Umělecká škola v Brně
Smička, Matěj ; Žalmanová, Petra (oponent) ; Šindlar, Jiljí (vedoucí práce) ; Pěnčík, Jan (vedoucí práce)
Z dříve vypracované studie v předmětu AG32, vznikla následující bakalářská práce, která tuto studii dále rozvádí do stupně Dokumentace pro stavební povolení a Dokumentace pro provádění stavby. Téma práce má název Umělecká škola v Brně. Pro toto téma bylo uděleno místo stavby Kraví Hora, Brno, Veveří. Koncept byl do jisté míry ovlivněn svažováním terénu, který se snaží napodobit kaskádovitým umístěním objektů. Nedaleko pozemku se na severní straně nachází zahrádkářská kolonie, na jižní tenisové haly, na východní Budovu Z, Fakulty stavební v Brně a na západní park Kraví hora s hvězdárnou. Hlavní ideu tohoto projektu bylo vytvořit objekt za pomocí geometrie - výsledkem jsou tedy tři hmoty - výseče, které jsem získal průnikem několika různých kruhů a elips. Uspořádání objektů i střední amfiteátr ještě umocňují kaskádovitost. Škola má funkci vzdělávací s přidanou funkcí kulturně-vzdělávací, jelikož součástí je i polyfunkční sál a galerie výtvarného umění.
|
|
VEŘEJNÝ MĚSTSKÝ PROSTOR - PŘEDNÁDRAŽÍ BRNO
Votroubek, Vít ; Pospíšil, Zdeněk (oponent) ; Boháč, Ivo (vedoucí práce)
Veřejný městský prostor Brněnského přednádraží je rušnou tepnou v blízkosti centra. Tento prostor má svá specifika a svůj vlastní život. Je to jedno velké divadlo pod širým nebem se skrytým potenciálem a osobitým rázem. Koncept řešení tedy spočívá při zachování jeho hlavních dopravních tras ve vylepšení podmínek vizuálního a funkčního působení na návštěvníky.
|
|
Výtvarné umění v prostoru brněnských sídlišť (1945–1989)
Kořínková, Jana ; Bartlová, Milena (oponent) ; Hrůša, Petr (oponent) ; Chamonikolasová, Kaliopi (vedoucí práce)
Disertační práce je zaměřena na problematiku začleňování výtvarného umění do architektury v poválečném Československu se zvláštním zřetelem k vývoji v městě Brně. Hlavní výzkumné otázky – Proč se v Československu po roce 1945 do architektury vrátilo výtvarné umění a jaká koncepční řešení byla uplatněna v případě brněnských sídlišť? – jsou zodpovězeny ve dvou navazujících oddílech. Prvním je výzkum institucionálního pozadí pro uplatňování výtvarného umění v architektuře s přihlédnutím k dění v městě Brně (1945–1993), závěrečná část je věnována třem případovým studiím, které ilustrují lokální vývoj v období socialistického realismu, tvůrčího uvolnění 60. let a politické normalizace. Cílem práce je poukázat na komplexnost zkoumaného tématu a vyvrátit populárně tradované přesvědčení, že začlenění výtvarného umění do architektury bylo v období socialismu motivováno výhradně komunistickou propagandou, a ukázat, že pokus o vytvoření syntézy umění a architektury byl podložen jak předválečnými teoretickými úvahami o výchovné funkci umění a jeho působení na člověka, tak potřebou zlepšit ekonomickou situaci výtvarníků po skončení druhé světové války.
|
|
Autonomie umění mimo instituce umění
Hauser, Filip ; Piaček,, Martin (oponent) ; Dub,, Petr (oponent) ; Klímová, Barbora (vedoucí práce)
Disertační práce reaguje na aktuálně probíhající proměny veřejného prostoru a na stále častější laické i odborné diskuse o jeho kvalitách a významech pro současnou demokratickou společnost. Téma disertační práce „Autonomie uměleckého díla mimo instituce umění“ se zaměřuje na hledání autonomie uměleckého díla umístěného ve veřejném prostoru v návaznosti na způsob, jakým se dílo do tohoto prostoru umístí. Práce popisuje konkrétní díla, která byla do veřejného prostoru umístěna různými metodami, ať již formou výtvarné soutěže, bez soutěže, darem, či skrze dočasné umístění. Tyto metody podléhají zkoumání, které dopomáhá hledat míru autonomie. Na základě provedených analýz práce hodnotí míru autonomie díla ve veřejném prostoru, a nakolik byla metoda umístění vzhledem k výsledku efektivní. Pomocí terénního výzkumu byl subjektivní, sochařský a umělecký pohled aplikován na současnou praxi umisťování uměleckých děl do veřejného prostoru a jako relevantní názor na tuto problematiku je dále určen zejména odpovědným orgánům, které mají na tvorbu veřejného prostoru nezanedbatelný vliv. Autor práce si klade za cíl posunout získané poznatky do praktické a reálné roviny ve formě poskytnutého odborného názoru pro nové zpracování vládního strategického dokumentu – Politiky architektury a stavební kultury České republiky, zpracovávaného Ministerstvem pro místní rozvoj. Praktické výstupy disertační práce jsou tak zaměřeny především na cesty, kterými lze v současnosti veřejný prostor kultivovat a propagovat nezanedbatelnou roli umění v něm. Ať již skrze vliv na konkrétní vládní strategie, či skrze občanský aktivismus ve formě iniciativy Je to i tvoje město v Jindřichově Hradci.
|
| |