|
Diplomatické vztahy mezi komunistickým Československem, KLDR a Kubánskou republikou od 50. let 20. století a jejich komparace
LOVICAR, Lukáš
Tato diplomová práce poskytuje obecný vhled do vývoje diplomatických vztahů na nejvyšší úrovni mezi komunistickým Československem, Korejskou lidově demokratickou republikou a Kubánskou republikou od 50. let 20. století až do období tranzice v Českou republiku v 90. letech. Hlavní část práce je rozdělena do čtyř celků. První dvě části pojednávají o vztazích Československa s KLDR a Československa s Kubánskou republikou. Obsahují stručnou charakteristiku politických systémů KLDR i Kuby. Následuje obecný nástin vzájemných vztahů skrze mnou vybrané aspekty za účelem zodpovězení si hlavní otázky celé práce. Třetí celek je věnován komparaci vztahů Československa s KLDR a Československa s Kubou. V této části zodpovídám hlavní otázku diplomové práce: "Se kterou zemí mělo Československo intenzivnější a hlubší vztahy?" Poslední kapitola je věnována didaktickému hledisku. Nastiňuji zde možnosti využití dané problematiky ve výuce občanské výchovy. Konec práce je doplněn o přílohu s tabulkami a fotografiemi.
|
|
Politika interpretace. Rétorické, diskursivní a textové hry v normalizační literární kritice
Andreas, Petr ; Bílek, Petr (vedoucí práce) ; Bauer, Michal (oponent) ; Pullmann, Michal (oponent)
Bibliografický záznam ANDREAS, Petr. Politika interpretace. Rétorické, diskursivní a textové hry v normalizační literární kritice. Univerzita Karlova, Filozofická fakulta, Ústav české literatury a komparatistiky, 2014. Vedoucí disertační práce: prof. Petr A. Bílek, CSc. Anotace Tématem této disertace je politika interpretace v normalizační literární kritice a publicistice (1968-1989). Práce kategorizuje a analyzuje diskursivní, rétorické a textové strategie, které používali literární kritici a publicisté (a jednotlivé profesní a názorové skupiny) publikující v oficiálním publikačním prostoru. Metodologicky vychází z konceptu politiky interpretace podle P. C. Hogana, rozvinutého o teorii jednání a teorii řečových aktů. V první, teoreticko-metodologické části (kapitoly II-IV) je představen a rozvíjen pojem politiky interpretace a analyzovány metodologické problémy interpretace literárněkritických a publicistických textů z normalizační éry. V druhé, analytické a interpretační části (kapitoly V-VII) jsou rozlišeny tři roviny politiky interpretace podle umístění ve struktuře kritického aktu a identifikovány kategorie rétorických, diskursivních a textových strategií. V třetí, závěrečné části (kapitola VIII) je zobecněno a syntetizováno poznání o podobě a fungování kritického aktu v normalizační éře. Annotation...
|
|
Kritická mediální pedagogika - teoretická východiska a přínos pro mediální výchovu
Valenta, Petr ; Sak, Petr (vedoucí práce) ; Havlík, Radomír (oponent) ; Kartous, Bohumil (oponent)
Kritická mediální pedagogika - teoretická východiska a přínos pro mediální výchovu Disertační práce Mgr. Petr Valenta Klíčová slova kritická teorie, kritická mediální pedagogika, mediální gramotnost, kritická pedagogika, média, ideologie, diskurs, moc, symbolická moc, vědění Abstrakt Teoretická disertační práce v úvodu analyzuje problémy tradičního modelu mediální výchovy a odvozuje je od orientace mediální výchovy na dominantní paradigma výzkumu mediálních účinků v mediálních studiích. Z této výzkumné tradice si mediální výchova vypůjčuje představu přímých a potenciálně negativních účinků médií, okolo které organizuje vlastní mediálně pedagogickou praxi. Teoretická závislost na mediálních studiích a dominance konceptu účinků médií vede mediální výchovu k protekcionismu a normativitě, která se projevuje v direktivním nastolení vědění, dovedností a hodnot, které si mají žáci osvojit. To problematizuje úsilí o rozvoj kritického myšlení o médiích jako myšlení nezávislého na vědění zprostředkovaném sociálními autoritami. Mediální výchova tak potenciálně reprodukuje dominantní mody vědění o médiích a společnosti, aniž by je odhalovala jako sociální konstrukt. V další části proto disertační práce předkládá teoretická východiska pro změnu paradigmatu mediální výchovy tak, aby se stala více kritickou a...
|
|
Ženský sebevražedný terorismus
Kubínová, Tereza ; Makariusová, Radana (vedoucí práce) ; Kotvalová, Anna (oponent)
Tato práce se zaměřuje na analýzu úasti ~en v sebevra~edném terorismu v rámci dvou teroristických skupin, Tamilských tygřic (LTTE) a erných vdov. Cílem je zkoumat motivace, strategie a spoleenské důsledky zapojení ~en do těchto organizací. Komparativní analýza ukazuje, ~e i kdy~ se motivace u obou skupin asto překrývají v aspektech nacionalismu a odporu vůi útlaku, existují i významné rozdíly, přiem~ ~eny v LTTE zdůrazňovaly i touhu po genderové rovnosti. }eny v obou skupinách byly motivovány kombinací politických, sociálních a nábo~enských faktorů. Taktiky provedení sebevra~edných útoků se liaily, přiem~ obě skupiny vyu~ívaly genderové stereotypy k úspěanému provedení útoků. Úast ~en v terorismu měla významné spoleenské důsledky, odrá~ející se v proměně genderových rolí a vnímání ~en ve spolenosti. Tyto poznatky podtrhují důle~itost zalenění genderových aspektů do analýzy terorismu a zdůrazňují nutnost komplexního přístupu k této problematice.
|
|
Příběh Josefa Hasila v minisérii Král Šumavy: Fantom temného kraje a její mediální ohlas
Fortuníková, Jana ; Bednařík, Petr (vedoucí práce) ; Novotný, David Jan (oponent)
Bakalářská práce se zabývá antimýtem a mýtem Josefa Hasila, šumavského převaděče a nejslavnějšího nositele přezdívky Král Šumavy. Reflektuje jeho obraz před rokem 1989, který zásadně negativně ovlivnil slavný propagandistický film Král Šumavy z roku 1959. Po sametové revoluci dochází k očištění Hasilovy pověsti, když se reinterpretuje jeho život na základě faktů. Jeho dramatický osud zpracovala i polistopadová populární kultura. K nejúspěšnějšímu titulům patří Návrat Krále Šumavy: román o Josefu Hasilovi z roku 2012, na jehož motivy vznikla pro VOD platformu Voyo zatím třídílná minisérie Král Šumavy: Fantom temného kraje (2022). Oba projekty prezentují svou snahu narovnat osudy života Hasila, přesto dochází k přiznané fabulaci s příběhem. Rozbor textů obou děl ale ukazuje, že revize historické reality není neutrální a odpovídá polistopadovému diskurzu vnímání hrdinů 3. odboje, kdy může docházet k jejich výlučné glorifikaci a vytlačování diskuze o rozporuplnosti určitých činů. Práce předpokládala přítomnost revizionistických narativů zmíněných děl v mediálních výstupech ke stému výročí narození Josefa Hasila v únoru 2024 a k události publikování seriálu v prosinci roku 2022. Pomocí obsahové kvalitativní analýzy dvou vzorků textů čítajících v první skupině jedenáct a ve druhé dvacet osm mediálních...
|
|
Srovnání Andreje Babiše a Emmanuela Macrona v kontextu vstupu na politickou scénu, ideologie a evropských postojů
Urbaník, Milan ; Perottino, Michel (vedoucí práce) ; Michal, Aleš (oponent)
Práce srovnává vztah Andreje Babiše a Emmanuela Macrona. V první části porovnává jejich vstup na politickou scénu pomocí Genetického modelu od Angela Panebianca. Oba politici, Babiš a Macron, se snažili prezentovat svá politická hnutí jako vzniklá zdola nahoru, avšak ve skutečnosti šlo o proces šíření od vedení k periferiím. Babišovo ANO je financováno přímo jím samým a z jeho podnikatelského koncernu, což ho legitimizuje interně, zatímco Macronovo En Marche! se spoléhá na dárce, což jej legitimizuje externě. Oba politici projevovali situační charisma při vstupu na politickou scénu což sehrálo klíčovou roli v růstu jejich politických hnutí. Za použití Teorie stranické rodiny od Klaus von Beymeho srovnávám ideologie obou politiků, kteří sdílejí určité liberální prvky, zejména v ekonomických otázkách. Oba politici prosazují řízení státu jako firmy, odmítají označení pravice nebo levice a preferují odborná řešení před politickými. Odmítají politické nálepky a odmítají se přiřazovat k jednomu ideologickému spektru. Identifikujeme tedy prvky technokracie a populismu. Zatímco Macronův postoj zůstává konzistentní, Babiš své postoje mění. Největší rozdíly však nalezneme v postojích k Evropské unii jako členů frakce Renew Europe. Zatímco Babiš vykazuje ambivalentnost ve svých postojích k evropské integraci...
|
|
Reálno v reklamách. Selhání reklamních fantazií a jeho implikace
Obůrka, Tomáš ; Rosenfeldová, Jana (vedoucí práce) ; Koudelková, Petra (oponent)
Bakalářská práce zkoumá vztah reklam jakožto všudypřítomných veřejných fantazií a reálna v podobě gaze, jak ji chápe lacanovská psychoanalýza, skrze aplikaci teoretického aparátu nové filmové teorie Todda McGowana na vybrané audiovizuální reklamní texty. Práce nejprve představuje filmovou teorii jako takovou, posléze obecný psychoanalytický přístup k reklamám, a nakonec McGowanovu kategorizaci filmů dle jejich přístupu ke gaze, kterou poté aplikuje na jednotlivé reklamní texty. Práce ukazuje, že reklamní fantazie jsou přes svou zdánlivou podporu symbolického řádu, podobně jako fantazie filmové, ve skutečnosti prostory boje symbolična s jeho vlastním konstitutivním nedostatkem v podobě reálna.
|
|
Postmoderní filozofie a její vliv v Rusku
Karela, Jan ; Krámský, David (vedoucí práce) ; Hogenová, Anna (oponent) ; Blažková, Miloslava (oponent)
Předkládaná práce v první části popisuje vývoj filozofie v Rusku až do období tzv. diamatu, tedy do období filozofie Leninského dialektického materialismu. V druhé části je popsána postmoderní problematika současného Západního myšlení včetně kontextů v historickém vývoji. Poslední část se zabývá nejprve obecnými rysy ruského postmoderního myšlení. Další část poslední kapitoly se již podrobněji zabývá myšlením M. N. Epsteina a jeho pohledem na vývoj a stav postmoderního myšlení v Rusku. Ruské myšlení bylo poznamenáno dlouhou izolací od myšlení západního. Ve snaze rychle západ dohnat se objevují rysy mesianismu. Rusko je přesvědčeno že Západ rychle dožene a má dostatečný potenciál Západ předehnat a stát se myšlenkovým vůdcem Evropy. Uvedený fakt vede k přijetí ideje komunismu a následné další izolaci Ruska. Přesto se Rusko v roce 1991 velmi rychle sžívá s postmoderním myšlením. M. N. Epstein z toho vyvozuje, že v komunistické ideologii jsou shodné znaky s postmoderním myšlením, a tudíž byla postmoderna v Rusku mnohem dříve než v Evropě. KLÍČOVÁ SLOVA Ideologie, informační exploze, komunismus, postmoderní myšlení, svoboda, Rusko, Západ.
|
|
Reflexe a rekonstrukce kritické teorie sportu
Ondráček, Vojtěch ; Hauser, Michael (vedoucí práce) ; Růžička, Jiří (oponent) ; Numerato, Dino (oponent)
Předkládaná práce se zabývá kritickou teorií sportu, která vzniká v šedesátých letech 20. století ve Francii. Na základě analýzy textů hlavního představitele tohoto projektu Jean-Marie Brohma z období 1964-1978 jsou představeny její základní koncepty, teoretická východiska, zdroje, metodologie i politický aktivismus. Kritická teorie sportu je vysvětlena jako specifický druh politické teorie sportu, která aplikuje marxistické a psychoanalytické koncepce, což v důsledku vytváří zcela původní a originální přístup ke studiu sportu. Samotné těžiště práce leží v kategorizaci této teorie rozdělením na kritiku politickou, ekonomickou a ideologickou. Sport je v této teoretické perspektivě pojímán jako represivní nástroj vládnoucí třídy, která umožňuje její mocenskou reprodukci a manipulaci mas. Vnitřní fungování sportu závisí na logice kapitálu a vykořisťování, odcizení a mechanizaci sportovců. Předmětem kritiky se stává i sportovní ideologie a její funkce. V rámci práce nechybí ani představení historické geneze kritické teorie sportu v kontextu událostí Května '68, které se staly určujícím momentem nejen pro její vznik, ale i pozdější vývoj, který práce také reflektuje a vsazuje do širších souvislostí. Důraz je kladen na reflexi politické emancipační tendence, která zásadním způsobem determinuje teoretický...
|
|
Levicový terorismus: případ Rudých Brigád v Itálii a Frakce Rudé armády v Německu
Budilová, Michaela ; Charvát, Jan (vedoucí práce) ; Hájek, Lukáš (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá fenoménem levicového terorismu v Itálii a Západním Německu, dvou západních demokracií, kde se terorismus rozvinul více než kdekoli jinde v Evropě. V prostředí politických, sociálních konfliktů a radikalizace protestů proti vládnímu establishmentu vznikly teroristické organizace, včetně Rudých brigád (RB) v Itálii a Frakce Rudé armády (RAF) v Západním Německu. Pro tuto diplomovou práci byly tyto organizace zvoleny z důvodu svého význačného postavení, dlouhodobého trvání a vlivu, který v oblasti levicového terorismu získaly. Ve srovnávací analýze se práce pokouší současně prolínat tři různé analytické úrovně: socio-politické kontexty Itálie a Západního Německa (makro - úroveň), zaměření se na obě teroristické skupiny a jejich organizační dynamiku (mezo - úroveň) a ideologii a motivace teroristů (mikro - úroveň). Cílem této práce je prozkoumání a vhled do organizací RB a RAF z hlediska ideologie a popsání faktorů, které stály za vzestupem a pádem těchto teroristických organizací.
|