|
Styly učení a jejich efektivita u žáků s SPU
Nyklíčková, Zdeňka ; Felcmanová, Lenka (vedoucí práce) ; Marádová, Eva (oponent)
Diplomová práce se věnuje stylům učení a jejich efektivitě u žáků se specifickými poruchami učení. Teoretická část popisuje problematiku specifických poruch učení, současnou legislativu a možnosti péče o žáky se specifickými poruchami učení ve školském poradenském zařízení, styly učení, učební návyky u žáků se specifickými poruchami učení a základní diagnostiku stylů učení. Praktická část se věnuje výzkumnému šetření a zahrnuje kvantitativní výzkum, který se zaměřuje na odhalení převažujícího stylu učení na druhém stupni základní školy u žáků s poruchami učení a jeho porovnání s běžnou populací žáků. Práce odpovídá i na otázky, co žákům s poruchami učení při učení nejvíce pomáhá, co je při učení ruší, a tato zjištění porovnává s žáky bez obtíží. Z výsledků provedeného šetření vyplynulo, že u žáků se specifickými poruchami učení zapojených do výzkumu převládá auditivní styl učení. Mezi převažujícími styly učení nebyl u žáků s poruchami učení a žáky bez těchto poruch zjištěn žádný rozdíl.
|
| |
|
Realizace podpůrných opatření u žáků se specifickými poruchami chování na běžných základních školách
Stránská, Anna ; Němec, Zbyněk (vedoucí práce) ; Felcmanová, Lenka (oponent)
Diplomová práce je zaměřena na poskytování podpory žákům se specifickými poruchami chování na běžných základních školách. Jejím cílem je zjistit, jakým způsobem je poskytována podpora žákům se specifickými poruchami chování na běžných základních školách, jaké jsou podmínky pro poskytování optimální podpory těmto žákům a navrhnout případná opatření a postupy ke zlepšení těchto podmínek. Práce se skládá z teoretické a výzkumné části. V teoretické části jsou charakterizovány specifické poruchy chování, vzdělávání a podpora žáků s těmito poruchami. Výzkumná část práce je zaměřena na realizaci podpůrných opatření pro žáky se specifickými poruchami chování na vybraných základních školách. Tato problematika je řešena ve dvou rovinách. První rovina je kvalitativní, jedná se o kazuistický případ školy (pracoviště autorky). Podkladem pro vypracování kazuistiky jsou rozhovory se školními speciálními pedagožkami a nestrukturované pozorování. Druhá rovina je zaměřena na podporu žáků se specifickými poruchami chování v širším měřítku. Podkladem pro ni jsou data získaná dotazníkovým šetřením, kterého se zúčastnili učitelé a asistenti pedagoga z dalších škol. Podle výsledků výzkumného šetření výzkumného šetření se pedagogičtí pracovníci soustředí především na pozornost a chování žáků se SPCH, ale méně se věnují...
|
|
Podpora vzdělávání žáků s mentálním postižením v základních školách
Kamenická, Petra ; Němec, Zbyněk (vedoucí práce) ; Felcmanová, Lenka (oponent)
Ústředním tématem diplomové práce je problematika podpory vzdělávání žáků s lehkým mentálním postižením při integraci v běžných základních školách. Teoretická část diplomové práce se v jednotlivých kapitolách věnuje vymezení termínu mentálního postižení a jeho klasifikaci, charakteristice žáků s lehkým mentálním postižením ve školním věku, specifickým potřebám ve vzdělávání žáků s lehkým mentálním postižením, problematice integrace, platné legislativě, týkající se těchto žáků a především podpůrným opatřením, která jsou těmto žákům poskytována. Cílem výzkumné části bylo zjistit, jaká podpůrná opatření jsou poskytována žákům s lehkým mentálním postižením integrovaným v základních školách a jakým způsobem jsou tato opatření realizována. K získání potřebných informací byla použita metoda polostrukturovaného rozhovoru s vybranými pedagogy a pracovníky školního poradenského pracoviště. Pro upřesnění získaných údajů z rozhovorů byla také využita analýza dat žákovské dokumentace, především individuálních vzdělávacích plánů. Ve výzkumném šetření bylo zjištěno, že všem žákům s lehkým mentálním postižením, integrovaným v základních školách, je poskytována podpora, avšak její míra se liší především dle informovanosti a připravenosti pedagogických pracovníků v oblasti péče o tyto žáky.
|
| |
|
Integrace z pohledu učitelky mateřské školy
STEJSKALOVÁ, Kristýna
Cílem bakalářské práce je zmapovat postoj a zkušenosti učitelek mateřské školy s integrací. Bakalářská práce se skládá z teoretické a praktické části. V teoretické části je vymezena role učitele mateřské školy, jsou zde popsány nároky na jeho osobnost, profesní kompetence a povinnosti dle Rámcového vzdělávacího programu pro předškolní vzdělávání (RVP PV). Dále hovořím o dítěti se speciálními vzdělávacími potřebami a o možnostech jeho vzdělávání. Zmiňuji se o školských poradenských zařízeních a jejich roli při stanovování stupňů podpory žáka při vzdělávání. V poslední kapitole definuji pojmy integrace a inkluze, zabývám se legislativou vztahující se ke školské integraci. Uvádím výhody, nevýhody a faktory narušující úspěšný chod integračního procesu a hovořím o významu pedagoga při integraci. Praktická část je zaměřena na zjištění postojů učitelek mateřské školy k integraci a zpracováním jejich zkušeností s integrací.
|
|
Současná situace žáků se specifickými poruchami učení na 1. stupni ZŠ v kontextu speciálně pedagogické péče.
MARUŠÁKOVÁ, Aneta
Diplomová práce se zabývá zmapováním současného stavu a trendů v péči o jedince se specifickou poruchou učení na 1. stupni základní školy. Diplomová práce je rozdělena do části teoretické a části praktické. Teoretická část je zaměřena na rozdělení specifických poruch učení, reedukaci, diagnostiku, legislativu a podpůrná opatření. Praktická část diplomové práce je zaměřena na aktuální systém vzdělávání související s novou vyhláškou č. 27/2016 Sb. o vzdělávání žáků se speciálními vzdělávacími potřebami a žáků nadaných a na péči o žáky se specifickými poruchami učení.
|
| |
|
Nedoslýchavý člověk v procesu edukace
Havelková, Pavlína ; Hádková, Kateřina (vedoucí práce) ; Komorná, Marie (oponent)
Diplomová práce se zabývá procesem edukace nedoslýchavých lidí. Práce vychází z příslušné odborné literatury a je rozdělena na teoretickou a praktickou část. Teoretická část práce shrnuje klasifikaci osob se sluchovým postižením, nedoslýchavost a její specifika. Dále se práce podrobněji zaměřuje na vzdělávání osob se sluchovým postižením a zabývá se vývojem vzdělávání těchto osob. Mimo jiné se zajímá i o legislativní opatření ve vztahu ke školství a konkrétně se zaměřuje na vzdělávání nedoslýchavých osob na různých typech a stupních škol. Teoretická část je zakončena popisem aktuální situace v České republice v kontextu vybraných oblastí vzdělávání osob s postižením sluchu. Praktická část sestává z výzkumného šetření provedeného pomocí rozhovorů, které jsou analyzovány výzkumnou metodou zakotvené teorie. Praktická část za pomoci výzkumného šetření zjišťuje, jaké postoje zaujímají nedoslýchaví lidé při studiu. Práce si klade za úkol zjistit, s jakými pozitivy a negativy se tito lidé setkávají při svém studiu. Výstupy výzkumného šetření poukázaly na jevy, které se ve školství objevují a jak je respondenti vnímají. Závěrem jsou shrnuty poznatky z výzkumu a literatury a formulována doporučení, jak podpořit úspěšný průběh vzdělávacího procesu.
|
|
Možnost vzdělávání žáků s Dětskou mozkovou obrnou v rámci hlavního vzdělávacího proudu v rámci města České Budějovice
NESVADBOVÁ, Helena
Tato bakalářská práce se zabývá tématem možností vzdělávání dětí s DMO v hlavním vzdělávacím proudu v rámci města České Budějovice. V první, teoretické části se práce zabývá vymezení termínu DMO, jeho diagnostiku, klasifikací, či případnými léčebnými prostředky. V dalších kapitolách se hovoří o historii vzdělávání dětí s postižením a převážně o legislativě, která vzdělávání dětí s DMO v dnešní době upravuje. Cílem práce je zmapovat možnosti a postupy při vzdělávání dětí s DMO. Zároveň se tato práce snaží zjistit názory a postoje na danou problematiku ze strany rodičů, samotných dětí a pedagogických pracovníků. Vymezeného cíle je zde dosahováno pomocí kvantitativního výzkumu. Tento výzkum byl proveden pomocí polostrukturovaných rozhovorů s jednotlivými respondenty a nahlédnutím do dokumentace žáků. Všichni respondenti byli kontaktováni prostřednictvím ředitelů či speciálních pedagogů konkrétních škol, kterým byla zaslána písemná žádost o spolupráci. Výběrová skupina respondentů byla vybírána tak, aby její složení odpovídalo cíli práce. Rozhovory probíhaly v soukromí a individuálně bez přítomnosti dalších osob. U nezletilých respondentů se rozhovoru vždy účastnil zákonný zástupce. Všem respondentům byla prostřednictvím informovaného souhlasu zaručena anonymita, kterou vyžadovali. Výsledky výzkumné práce slouží pouze k nastínění dané problematiky, důvodem je poměrně malé množství respondentů. Výsledkem práce je zjištění nedostatečného využívání podpůrných opatření, podle aktuální legislativy. Většina škol, které jsou do výzkumu zahrnuty teprve čekají na nová vyšetření těchto svých žáků a tím i na vyjádření SPC k možnosti čerpání podpůrných opatření. Bylo by vhodné tuto práci např. po uplynutí dvou let přehodnotit a získat nové informace o využívání podpůrných opatření a tak i možnosti vzdělávání dětí s DMO.
|