|
Vliv hnojení dusíkem na růst rostlin během primární sukcese
Müllerová, Věra ; Frouz, Jan (vedoucí práce) ; Mudrák, Ondřej (oponent)
Dusík jakožto čtvrtý nejzastoupenější prvek v živých organismech a limitující faktor vodního i terestrického ekosystému je stále klíčovým zájmem vědců po celém světě. V současné době se v rozvinutých zemí daří udržovat jeho vstupy v podobě depozic na stejných hodnotách, avšak je tu otázka dlouhodobého působení chronických přídavků dusíku. Cílem práce je porovnat vliv hnojení dlouhodobého a jednorázového na různé druhy rostlin, konkrétně na zástupce trávy a dusík fixující rostlinu, v souvislosti se stářím půd, na kterých vyrůstají. Tuto souvislost budu zkoumat pomocí metody ANOVA v praktickém experimentu na zvolených rostlinách vyrůstajících na různě starých půdách, které byly či nebyly dlouhodobě přihnojovány dusíkem. Jako modelové organismy jsem si vybrala dusík fixující rostlinu štírovník růžkatý (Lotus corniculatus) a dusík nefixující rostlinu kostřavu červenou (Festuca rubra), která je zároveň zástupce trav. Jednorázové hnojení mělo na všechny rostliny pozitivní efekt v nárůstu nadzemní biomasy. Při dlouhodobém hnojení se vliv lišil podle druhu rostliny. V tomto případě bych doporučila podrobnější testování na širším vzorku rostlin.
|
|
Využití listnatých dřevin botanické zahrady Přírodovědecké fakulty UK v Praze ve výuce přírodopisu
Lapáčková, Hana ; Skýbová, Jana (vedoucí práce) ; Říhová, Dagmar (oponent)
Do své diplomové práce jsem se rozhodla zahrnout historii botanické zahrady, kterou provázela řada významných událostí a úskalí. Byla zahrnuta i kapitola obecné charakteristiky botanické zahrady Přírodovědecké fakulty, ve které zmiňuji rozdělení expozic na skleníkovou a venkovní část a také významný geopark, který poskytuje další řadu možných využití při vzdělávání. Uvádím programy botanické zahrady pro školy a veřejnost, kde jsem neopomenula ani uvést vzorový materiál, který je návštěvníkům poskytován. Zahrnula jsem i inovativní možnost interaktivní výuky přírodopisu v botanické zahradě pomocí informačních tabulí, ale také pomocí QR kódů. Rozhodla jsem se zařadit vybrané listnaté dřeviny, které jsem popsala, charakterizovala a připojila jsem také obrazový materiál. Vzhledem k didaktickému využití botanické zahrady jsem vytvořila pracovní listy, které doplňují plán exkurze. Zahrnula jsem tedy v dalších částech práce plánování exkurze, tvorbu pracovních listů, sestavování otázek a jaké jsou úskalí při jejich tvorbě. Následně jsem se zabývala vlastním provedením exkurze, vyhodnocováním a možnými úpravami pracovních listů. Dále jsem se také zaměřila na dotazníkové šetření určené pedagogům přírodopisu. Zabývala jsem se především využívání živých přírodnin, pracovních listů a návštěv v botanické zahradě...
|
|
Faktory ovlivňující příjem a distribuci uranu v rostlinách
Krejčová, Daniela ; Lhotáková, Zuzana (vedoucí práce) ; Tylová, Edita (oponent)
Uran je radionuklid, který se v malém množství přirozeně vyskytuje v zemské kůře. V těchto koncentracích není příliš nebezpečný, ale jeho koncentrace se kvůli antropogenní činnosti zvyšuje a dá se očekávat, že i v budoucnosti bude jeho množství narůstat. Proto je nutné zkoumat možnosti, jak takovouto kontaminaci co nejšetrněji a zároveň efektivně odstranit. Vhodným řešením by mohla být fytoremediace, ale tato metoda je v případě kontaminace uranem relativně na začátku. Proto je třeba studovat vliv uranu na rostliny a zjistit, nakolik jsou vhodné pro fytoremediaci uranem kontaminovaných areálů. Fytoremediační metody jsou založené na schopnosti rostlin přijímat a akumulovat dané polutanty. Nejzásadnější faktory ovlivňující příjem uranu rostlinou se dají v zásadě rozdělit do čtyř skupin: druh rostliny, oxidační stav uranu, pH média nebo substrátu a ligand, který je na uran navázán (Mitchell, 2013). S tím úzce souvisí i transport uranu do nadzemních částí rostliny. Rostliny se musí s přijatým uranem vypořádat; kromě radiologického rizika vyplývajícího z vlastností radioizotopu, je uran zároveň i těžký kov. Pro rostliny je výrazně závažnější chemická toxicita uranu způsobující mimo jiné oxidativní stres, než radioaktivita uranu. Informace o působení uranu na rostliny jsou velmi důležité pro další rozvoj...
|
|
Laboratorní práce z fyziologie a anatomie rostlin a jejich využití na ZŠ
Vágnerová, Kateřina ; Teodoridis, Vasilis (vedoucí práce) ; Odcházelová, Tereza (oponent)
Předkládaná diplomová práce je zaměřena na praktickou výuku anatomie, morfologie a fyziologie rostlin na základních školách v České republice. Teoretická část práce obsahuje základní souhrn znalostí z morfologie, anatomie a fyziologie rostlin, zařazení oblasti praktické výuky přírodopisu v RVP a jeho přesahů do ŠVP včetně rozpracování vyučovacích metod vhodných pro laboratorní práce a didaktické hry. Praktická část obsahuje popis sedmi autorských návrhů laboratorních prací a sedmi didaktických her z anatomie a fyziologie rostlin, jejich ověření v praxi na žácích dvou základních škol a osmiletém gymnáziu a detailní analýzu realizovaného dotazníkového šetření, která navazovala na evaluaci zmíněných didaktických materiálů. Ze získaných výzkumných dat je zcela zřejmé, že praktické formy výuky jsou pro žáky atraktivnější, než klasické vyučování.
|
|
Modifikace chromatinu v souvislosti s transgenerační pamětí rostlin na abiotické stresy
Vyskočilová, Barbara ; Holá, Dana (vedoucí práce) ; Fischer, Lukáš (oponent)
Rostliny jsou neustále vystavovány mnohým stresovým faktorům, které mají za následek změnu exprese různých genů. Ta může být regulována na více úrovních, včetně modifikací struktury chromatinu. Některé z těchto modifikací mohou přetrvávat i po skončení období, kdy byla rostlina stresu vystavena a mohly by případně plnit roli jakési "stresové paměti". V této práci se zabývám tzv. meiotickou/transgenerační "stresovou pamětí" v souvislosti s působením abiotických stresorů. Na základě provedené kompilace uvedené problematiky lze konstatovat, že prací, které se zabývají touto problematikou, je poměrně málo a většinou se jedná o studie pocházející až na výjimky ze stejné laboratoře. Téměř všechny studie se zabývaly jen metylací DNA a jejich design nebyl vždy úplně optimální. Důkazů pro transgenerační "stresovou paměť" rostlin je podle mého názoru zatím nemnoho a bude rozhodně potřeba hlubších a dalších studií pro její potvrzení. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
| |
|
Representation of plants in Roman wall-paintings
Kossuthová, Patrícia ; Ondřejová, Iva (vedoucí práce) ; Titz, Pavel (oponent)
(česky): Tato práce pojednává o zobrazení rostlin na nástěnných malbách především v oblasti Pompejí a dalšího okolí zasaženého výbuchem Vesuvu v roce 79 n. l. Zobrazené rostliny jsou v této práci rozděleny do několika kategorií podle kontextu zobrazení. Tato práce obsahuje seznam identifikovaných rostlinných druhů, který je prokázán na konkrétních ukázkách maleb. Kromě maleb v pompejské oblasti se v práci zmiňuje i příklad zobrazení rostlin na zahradní malbě ve Villa di Livia v Prima Porta nedaleko Říma. Klíčová slova: římské malířství, nástěnné malby, římské umění, rostliny, Pompeje
|
|
Znalost rostlin u studentů gymnázií v Ústeckém kraji
Horák, Bohuslav ; Novotný, Petr (vedoucí práce) ; Skýbová, Jana (oponent)
V teoretické části práce jsem zmapoval současný rámcový vzdělávací program v České republice a zároveň jsem zdokumentoval současné metody výuky rostlin na školách. Dále jsou v práci popsány základní charakteristiky rostlin, metody uchovávání rostlin a výzkumné metody, jež byly při tvorbě práce použity. Výzkumná část práce se zabývá znalostmi rostlin u žáků gymnázií v Ústeckém kraji a zároveň jsem se v ní snažil předložit možnosti, jak tzv. "poznávačky" rostlin učinit zajímavější a lépe pochopitelné. V práci jsou použity informace z interview od učitelů a z dotazníkového šetření od žáků gymnázií v Ústeckém kraji. Na základě výsledků z těchto výzkumných metod jsem stanovil odpovídající počty druhů rostlin pro výuku poznávání. Jelikož publikací k tomuto tématu je jen velmi málo, využil jsem znalostí a zkušeností pedagogů biologie na gymnáziích a podle jejich doporučení se řídil při sestavování pracovních listů.
|
|
Léčebné a zhoubné aspekty jídla v tradiční Koreji
Smetanová, Elizabeth ; Löwensteinová, Miriam (vedoucí práce) ; Zemánek, Marek (oponent)
Tato bakalářská práce se zabývá vývojem lékařství na Korejském poloostrově od starověku do moderní doby a jeho spojitostí s léčebnými a zhoubnými aspekty stravy. Na teoretickou část navazuje část praktická zabývající se konkrétními rostlinami a pokrmy spojenými s léčebnými praktikami. Další část se zabývá mužskou potencí a těhotenstvím, kde strava hraje opět důležitou roli. Okrajově je zde zmíněna také léčba otrav a různé nákazy způsobené špatně upravenou stravou. Předposlední úsek je věnovaný fermentaci a fermentovaným produktům. Poslední tematický okruh se týká knižních zdrojů a přísloví, které autenticky zachycují dobu a roli stravy ve společnosti.
|
|
Antioxidanty přírodního původu ovlivňující metabolický syndrom
Dlabajová, Denisa ; Karlíčková, Jana (vedoucí práce) ; Kašparová, Marie (oponent)
Dlabajová D., Antioxidanty přírodního původu ovlivňující metabolický syndrom, Diplomová práce 2015/2016, Univerzita Karlova v Praze, Farmaceutická fakulta v Hradci Králové, s. 61. Nesčetné množství látek získaných z rostlin vyskytujících se po celém světě vykazuje antioxidační aktivitu, která zabraňuje vzniku volných radikálů. Tato aktivita může příznivě ovlivnit prevenci a léčbu rizikových faktorů metabolického syndromu. Výběr rostlin s tímto účinkem je uvedený v mé diplomové práci (např. Salvia limbata, Lupinus luteus, Rosmarinus officinalis, Pueraria lobata aj.), která je rozdělena na extrakty z rostlin, kulinářské rostliny a obsahové látky s významnou antioxidační aktivitou. Klíčová slova: rostliny, antioxidanty, metabolický syndrom
|