|
Logopedická intervence poskytovaná dětem v mateřských školách pro děti se sluchovým postižením
Dvořáková, Lucie ; Kotvová, Miroslava (vedoucí práce) ; Hádková, Kateřina (oponent)
Diplomová práce se zabývá problematikou logopedické intervence poskytované v mateřských školách pro děti se sluchovým postižením. Teoretická část seznamuje čtenáře s problematikou sluchového postižení, možnostmi kompenzace sluchu a nejčastěji využívanými komunikačními přístupy ve výchovně-vzdělávacím procesu dětí se sluchovým postižením. Dále popisuje ontogenetický vývoj řeči u dětí se sluchovým postižením s jeho specifiky v jednotlivých jazykových rovinách, seznamuje s logopedickou intervencí, její strukturou a organizací v České republice a popisuje často se vyskytující druhy narušené komunikační schopnosti u dětí v předškolním věku. Závěr teoretické části popisuje trendy předškolního vzdělávání dětí se sluchovým postižením. Hlavním cílem praktické části práce bylo zmapovat a popsat současnou situaci v poskytování logopedické intervence dětem v mateřských školách pro děti se sluchovým postižením. Konkrétnějším zaměřením práce bylo v rámci dotazníkového šetření zjistit, kdo je zde v současné době objektem logopedické intervence, kým je tato péče zajišťována a jakým způsobem spolupracují logopedi, učitelky a rodiče, kteří o tyto děti pečují. Na základě analýzy školních dokumentů a přímého pozorování chodu konkrétní mateřské školy pro děti se sluchovým postižením, bylo cílem popsat, jakým způsobem...
|
|
Vliv sociálně znevýhodněného prostředí na lexikálně-sémantickou rovinu řeči u dětí předškolního věku
Majerová, Markéta ; Ortová, Marie (vedoucí práce) ; Adámková, Ivana (oponent)
Bakalářská práce analyzuje vliv sociálně znevýhodněného prostředí na lexikálně-sémantickou rovinu řeči u předškolních dětí vyrůstajících v dětském domově. Sociální prostředí je jedním z klíčových faktorů, který významným způsobem podmiňuje správný vývoj řeči a absence rodičů či jejich nedbalá výchova může vyústit v narušenou komunikační schopnost dítěte. Teoretická část práce je rozdělena do tří kapitol, která blíže představují základní pojmy komunikace, popisují vývoj dětské řeči a legislativní rámec pro vzdělávání dětí s narušenou komunikační schopností. Je zde vymezen pojem sociálního znevýhodnění a jeho dopad na komunikační schopnost dítěte. Závěr teoretické části je věnován charakteristice prostředí dětského domova. Těžištěm empirické části práce je analýza lexikálně-sémantické jazykové roviny pěti dětí z dětského domova v Pyšelích. Výzkumné šetření využívá kvalitativní metodu, která se zakládá na analýze výsledků činnosti dětí, jejich osobní a rodinné anamnéze, zúčastněném pozorování a dotazníku. Výsledné hodnocení je zpracováno formou jednotlivých kazuistik a doporučení pro další rozvoj jazykových dovedností předškolních dětí v rámci lexikálně-sémantické roviny řeči.
|
|
Inkluze žáků s narušenou komunikační schopností v běžném vzdělávacím proudu
Tykalová, Veronika ; Klenková, Jiřina (vedoucí práce) ; Horynová, Jana (oponent)
Tématem bakalářské práce je inkluze žáků s narušenou komunikační schopností v běžném vzdělávacím proudu a je z oblasti speciální pedagogiky. Práce je rozdělena na část teoretickou a část praktickou. Teoretická část práce předkládá otázky inkluze a jejího vymezení v rámci základního školství. Snaží se přiblížit inkluzivní vzdělávání, vymezit pojem inkluze a integrace a shrnout podmínky, které jsou důležité pro začlenění žáka s narušenou komunikační schopností do běžné základní školy. Praktická část obsahuje tři kazuistiky žáků s narušenou komunikační schopností na prvním stupni základní školy. Cílem práce je vypracování kazuistik a na základě těchto kazuistik shrnout poznatky z oblasti inkluze, integrace a narušené komunikační schopnosti. Dále se chce autorka pokusit navrhnout možné metody výuky, úpravy obsahu vzdělávání a vlastní doporučení na změnu výuky. Mezi dílčí cíle patří zaměření na výhody, popřípadě nevýhody inkluzivního vzdělávání na konkrétní základní škole. K dosažení stanovených cílů bylo využito analýzy kazuistik a dotazníkového šetření s pedagogy, asistenty pedagoga a vedením školy. Empirická část bakalářské práce prezentuje výsledky výzkumného šetření, které bylo zpracováno s využitím kvantitativní i kvalitativní formy výzkumu. Výzkumné šetření bylo provedeno na ZŠ Přemyslovců Louny....
|
|
Poskytování logopedické intervence v domáci škole
Kouřilová, Anna ; Klenková, Jiřina (vedoucí práce) ; Durdilová, Lucie (oponent)
Bakalářská práce je speciálně-pedagogického charakteru. Jejím cílem je zjistit, jakým způsobem je poskytována logopedická intervence dětem v domácí škole. Mezi hlavní cíle náleží zjistit, jestli domácí škola, jakožto druh alternativního vzdělávání, zajišťuje dostatečnou logopedickou péči o žáky s narušenou komunikační schopností, a zároveň jaký druh logopedické prevence běžně zajišťuje žákům během vyučovacích hodin. Tento cíl je naplňován prostřednictvím analýzy dokumentů a následným vytvořením čtyř kazuistických studií žáků s narušenou komunikační schopností. Dalším doplňujícím cílem praktické části je zjistit důvody, které vedou rodiče k volbě domácí školy pro jejich děti, jaká je motivace ze strany rodičů, znalost její koncepce a povědomí i o jiných alternativních základních školách. Bylo zjištěno, že domácí škola zajišťuje dostatečnou logopedickou péči o děti s jakýmkoli typem narušené komunikační schopnosti, a že dochází u těchto dětí za poměrně krátké časové období k výraznému zlepšení všech jazykových stránek řeči. Z výzkumu dále vyplynulo, že hlavním důvodem volby domácí školy byly předešlé negativní zkušenosti s běžnou základní školou.
|
|
Komunikace u dospělých klientů s poruchou autistického spektra a její systematická podpora
Růžová, Karolina ; Klenková, Jiřina (vedoucí práce) ; Zemková, Jaroslava (oponent)
Tématem této diplomové práce je komunikace u dospělých klientů s poruchou autistického spektra a její systematická podpora. Diplomová práce se sestává ze dvou hlavních částí: části teoretické a části praktické. Teoretická část je pak dále členěna do čtyř kapitol, jež vymezují základný pojmy týkající se poruch autistického spektra a komunikace. Poruchy autistického spektra jsou v těchto kapitolách rozebírány z hlediska historického vývoje, etiologie, klasifikace i symptomatologie a také s ohledem na projevy PAS v dospělosti. Kapitoly týkající se komunikace nejprve vymezují komunikaci samotnou a důležité pojmy s ní spojené, dále se pak věnují popisu specifických abnormalit, které se vyskytují v komunikaci osob s poruchou autistického spektra a představují možnosti podpory, jež je možné u komunikace s osobami s PAS použít. Praktická část je pak pojata jako kvalitativní výzkum, jehož hlavním cílem je popsat komunikaci osob s poruchou autistického spektra, ukázat její specifika a popsat intervenci, která byla u jednotlivých subjektů zavedena. V souladu s hlavním cílem jsou stanoveny dílčí cíle a výzkumné otázky. V rámci výzkumné části je pak charakterizováno zařízení, ve kterém se výzkum odehrává, a jsou zpracovány případové studie pěti dospělých osob s diagnózou PAS. V závěru jsou shrnuty výsledky...
|
|
Přístupy k rozvoji komunikačních dovedností žáků mladšího školního věku
Přibylová, Šárka ; Komorná, Marie (vedoucí práce) ; Kotvová, Miroslava (oponent)
Diplomová práce se týká komunikačních dovedností žáků mladšího školního věku v běžné základní škole. V práci jsou sledovány expresivní i receptivní složky řeči a pokroky v nich dosažené. Teoretická část se zaměřuje nejprve na komunikaci obecně a vymezení termínů s ní souvisejících. Rovněž je zde popsána narušená komunikační schopnost a její jednotlivé druhy jsou blíže rozepsány. U jednotlivých druhů jsou uvedeny symptomy, diagnostika a prevence. V neposlední řadě se teoretická část zabývá vzděláváním žáků se speciálními vzdělávacími potřebami. Rovněž jsou přiblíženy termíny, které se tohoto tématu dotýkají a následně jsou detailněji rozpracována podpůrná opatření či pomůcky. Výzkumná část se pomocí smíšeného výzkumu (kvalitativní i kvantitativní) zaměřuje na žáky mladšího školního věku, kteří navštěvují běžnou základní školu. Jsou pozorována specifika, která se objevují v komunikačních schopnostech těchto dětí. Šetření je realizováno ve dvou etapách v časovém horizontu čtyř měsíců, aby bylo možné sledovat případné pokroky. Výsledky jsou prezentovány jak kvalitativně, tak kvantitativně. Kvantitativní formou je u jednotlivých cvičení zaznamenáno, kolik žáků dané cvičení zvládlo, či nezvládlo. Dále jsou kvalitativní formou zaznamenány jednotlivé odpovědi žáků, a jejich srovnání v rámci obou...
|
|
Rozvoj rečových a neřečových oblastí u dítěte s vývojovou dysfázií
Kovaříková, Barbora ; Kotvová, Miroslava (vedoucí práce) ; Klenková, Jiřina (oponent)
Bakalářská práce je vedena jako případová studie chlapce s expresivním typem vývojové dysfázie. Věnuje se možnostem rozvoje jednotlivých řečových a neřečových oblastí u daného chlapce. Teoretická část je zaměřena na popsání vývoje dětské řeči, teoretické vymezení narušené komunikační schopnosti a teoretické ukotvení vývojové dysfázie z pohledu etiologie, symptomatologie a diagnostiky. Dále se teoretická část také věnuje terapii a rozvoji jednotlivých oblastí u dítěte s vývojovou dysfázií. Druhá část práce se již zaměřuje na rozvoj řečových a neřečových oblastí po praktické stránce. Analyzuje dostupné lékařské zprávy a výsledky ze vstupního a výstupního orientačního hodnocení jednotlivých oblastí chlapce. Také popisuje průběh rozvoje jednotlivých oblastí u daného chlapce a prezentuje použitý materiál. Bakalářská práce si tedy klade za cíl, analyzovat řečové a neřečové oblasti u chlapce s vývojovou dysfázií a popsat možnosti jejich rozvoje. Klíčová slova: Vývojová dysfázie, narušená komunikační schopnost, komunikace, řečové roviny, sluchové vnímání, zrakové vnímání, rozvoj, případová studie.
|
|
Integrace dětí s vývojovou dysfázií do běžné základní školy
VLČKOVÁ, Petra
Má bakalářská práce pojednává o vývojové dysfázii. Cílem práce je pokusit se o přiblížení této komplikované poruchy. Také poukazuji na nelehké začlenění postiženého dítěte do běžné třídy v základní škole. V teoretické části stručně popisuji poruchy řeči. Podrobněji vymezuji pojem vývojové dysfázie, její symptomy, diagnostiku a organizace, které mohou být dětem s tímto handicapem nápomocné. Zvláštní kapitolu pak věnuji procesu integrace. V praktické části používám metodu kazuistik. Zaměřuji se na analýzu odborné dokumentace a pozorování dvou integrovaných žáků prvního stupně základní školy s vývojovou dysfázií.
|
|
Pomůcky při logopedické intervenci u dyslalie
Koberová, Jolana ; Kopečný, Petr (vedoucí práce) ; Klenková, Jiřina (oponent)
Diplomová práce s názvem "Pomůcky při logopedické intervenci u dyslalie" se skládá z teoretické a praktické části. Teoretická část práce je věnována obecnému pojeti oboru logopedie, logopedické intervence, dyslalii a všem složkám logopedické intervence u této narušené komunikační schopnosti. Dále je popsána klasifikace logopedických pomůcek dle různých autorů a některé vybrané pomůcky, na jejichž používání může převládat i mezi odborníky nejednotný názor. Těmto vybraným pomůckám se pak věnuje i praktická část, která pomocí dotazníkového šetření zkoumala pohled klinických logopedů na tyto pomůcky a jejich používání. Výzkum dává přehled o používání těchto pomůcek v praxi respondentů a ukazuje, že jejich pohled na ně se v některých oblastech liší. KLÍČOVÁ SLOVA Dyslalie, klinický logoped, logopedie, logopedická pomůcka, narušená komunikační schopnost.
|
|
Možnosti rozvoje komunikačních dovednosltí v předškolním věku v rámci mimoškolních aktivit
Šusterová, Pavla ; Klenková, Jiřina (vedoucí práce) ; Kopečný, Petr (oponent)
Hlavním tématem diplomové práce jsou možnosti rozvoje komunikačních dovedností v předškolním věku v rámci mimoškolních aktivit. Předmětem výzkumného šetření je kvalitativní výzkum s cílem zjistit vliv skupinových lekcí logopedické intervence na komunikační dovednosti dětí navštěvujících běžnou mateřskou školu. Diplomová práce je rozdělena do dvou částí - část teoretická a část praktická. Teoretická část poskytuje základní informace o celkovém vývoji dítěte od narození do nástupu do školy. Popsán je tedy vývoj motorických schopností dítěte, vývoj smyslového vnímání (zrakové a sluchové vnímání) a vývoj komunikační schopnosti dítěte. Každá část obsahuje mimo jiné i informace o možnostech stimulace jednotlivých oblastí vývoje dítěte. Dále teoretická část vymezuje a popisuje narušenou komunikační schopnost. Detailně se práce věnuje těm druhům narušené komunikační schopnosti, které jsou v dětské populaci nejčastější. V návaznosti na výzkumné šetření je popsána i narušená komunikační schopnost u osob s vadou sluchu. Praktická část je pojata jako kvalitativní výzkum, který si klade za cíl zjistit, zda skupinové lekce logopedické intervence mají vliv na vývoj komunikačních dovedností dětí v předškolním věku. Dílčím cílem výzkumného šetření je tvorba dvanácti plánů skupinových lekcí zaměřených na problémové...
|