|
Sledování stereotypního chování koní ve vybraných chovech
Kupská, Anita
Ve své diplomové práci se zabývám pozorováním nežádoucích forem chování koní ve vybraných chovech v Jihomoravském kraji, Pardubickém kraji a na Vysočině. Potřebné informace k vyhodnocení byly získány přímým pozorováním koní se zlozvyky a kontaktem s majiteli či chovateli. Výzkum probíhal po dobu jednoho roku na modelu 50 koní. Cílovou skupinou se stali lidé vlastnící jednoho i více koní ustájených buď doma, nebo v nájemní stáji a také chovatelé koní vlastnící stáj s ustájenými koňmi svými i jiných majitelů. U koní je uveden věk, pohlaví, plemeno, délka pobytu v nynějším ustájení a základní povahové vlastnosti těchto koní. Při posuzování výsledků byly brány v úvahu i mikroklimatické poměry ve stáji nebo pobyt koně na pastvině.
|
|
Porovnání welfare koní v různých podmínkách chovu
Jeřábková, Michaela
Diplomová práce se zabývá hodnocením welfare v různých podmínkách chovu koní. Cílem práce je charakterizovat welfare koní ve sledovaných stájích včetně pastevních ploch, vytyčení hlavních hodnot welfare pro experiment, vše zhodnotit, zpracovat a podat návrhy na zlepšení. Pro získání dat bylo sestaveno dotazníkové šetření. Ke studii bylo navštíveno 26 stájí s celkovým počtem 100 koní. Do studie byly zahrnuty stáje s individuálními boxy, skupinovými boxy, vazným ustájením a dnes velmi prosperující pobyt na pastvině. Zaznamenána byla kombinace individuální box a pastva. Z hlediska welfare bylo dále hodnoceno krmení a napájení, zdravotní péče a sociální chování koní ve stádě i vůči člověku. Nejpočetněji hodnoceným plemenem byl Český teplokrevník, Anglický plnokrevník, ale i chladnokrevní koně. V počtu 52 koní je využíváno k rekreačnímu ježdění. Nejrozšířenějším typem ustájení je boxové, ve kterém pobývalo 37% hodnocených koní. Dalším velmi oblíbeným typem odchovu koní je na pastvině, kde se nacházelo 35% hodnocených koní. Hodnocení proběhlo i u vazného typu ustájení a to u 8 koní. Až 60% koní je střední kondice. Možnost přímého kontaktu s jinými koňmi má 96%. Nejlépe hodnocený welfare byl u těch větších stájí, ovšem na úkor velkého pracovního vytížení koní. Nejhorší welfare měla stáj s jedním koněm, kde má kůň velmi špatné podmínky prostředí a péče.
|
|
Chov koz zaměřený na produkci jatečných zvířat
Kovářová, Markéta
Tato bakalářská práce se zabývá chovem koz na produkci jatečných zvířat. V práci je popsána charakteristika vybraných masných plemen i plemen s kombinovanou užitkovostí koz, chovaných v České republice i ve světě, vhodných pro jatečné účely. Dále bylo úkolem uvést používané technologické systémy v chovech koz pro produkci masa. Způsoby chovu jsou uvedeny, popsány a specifikovány jejich požadavky. Je zde věnována pozornost správnému managementu stáda. Management stáda zahrnuje kritéria pro výběr chovných zvířat a reprodukci koz. Nejvíce se uplatňuje přirozená plemenitba, ale je zde popsána i inseminace. Důležitá je detekce říje a diagnostika gravidity. Březost končící porodem je pro chov významným obdobím. Proto je v práci detailně rozebrán porod a následné ošetření po porodu. Reprodukci koz uzavírá odchov a výkrm kůzlat. Další část práce se zaměřuje na masnou produkci, jatečnou hodnotu a popis složení a kvality masa u kůzlat i koz. V závěru práce se věnuji nástinu diplomové práce.
|
|
Chov angorských králíků v podmínkách drobnochovu
Makovičková, Adéla
V mé bakalářské práci na téma Chov angorských králíků v podmínkách drobnochovu jsem se zabývala původem tohoto plemene a jeho anatomií a fyziologií, která se nijak zvlášť nelišila od jiných plemen králíků. Další kapitola se týkala chovu a ustájení, zaměřená především na plemenitbu a udržení čisté vlny. Kapitola o výživě angor se zabývá vhodnými krmivy. Z hlediska chovu angor je nejdůležitější především kapitola o produkci vlny. Podrobně popisuji stavbu chlupu a stříhání srsti. Poslední část mé bakalářské práce se zabývá nemocemi angorských králíků.
|
| |
|
Analýza výskytu bovinních mastitid na vybrané farmě
Vařeka, Jan ; Stádník, Luděk (vedoucí práce)
Mastitida je zánět mléčné žlázy způsobený mikroorganismy, které produkují toxiny nebezpečné pro živý organismus. Bakalářská práce pojednává o vzniku, projevech, původcích, diagnostice, léčbě, a prevenci mastitid. Ve druhé části je představena úroveň mastitid na farmě Šedivec. Zdravotní stav mléčné žlázy se především odvíjí od celkové zoohygieny a welfare chovu. S projevením zánětu přichází odpovědnost správné diagnózy a léčby. Mastitidy se řadí mezi nejvýznamnějších onemocnění mléčného skotu. Ekonomické ztráty pro chovatele zahrnují přímé náklady na léčiva a nepřímé způsobené ztrátou mléka poklesem dojivosti či zkrácenou laktací, sníženou reprodukcí, vyšší náchylnosti k další infekci, zvýšenou brakací a pracovní náročností.
|
|
Posouzení způsobů ustájení koní z hlediska welfare
Morávková, Kateřina ; Hofmanová, Barbora (vedoucí práce) ; Majzlík, Ivan (oponent)
V dnešní době jsou podmínky chovu zvířat lepší, než byly minulosti a je kladen větší důraz na jejich dodržování a zlepšování. Zajistit dobré welfare je pro chovatele nesnadný úkol. Není přesně dáno jakými způsoby welfare zlepšit. Obecně víme, jak by dobrý welfare měl vypadat, ale zda je dodržován a zda pocit spokojenosti má i zvíře, nevíme. Objevují se různé studie a experimenty na dobré a špatné životní podmínky, na druhou stranu je stále plno věcí okolo tématu welfare, které se mohou objevovat a zkoumat. Je také otázkou, zda špatný welfare hraničí s týráním zvířat, nebo ne.
Jednou z kategorií, na které se welfare zaměřuje je ustájení. Při chovu a ustájení koní by člověk měl brát ohled na jejich původní životní styl a chování. Toho bychom se měli držet, pokud chceme zajistit dobré welfare. Ve většině případů je to problém, protože jak již bylo naznačeno, není ve skutečnosti dáno, kdy je dobrý a kdy špatný welfare. Někteří koně mohou být spokojeni v boxu a naopak jiní v boxu budou trpět depresemi a při pastevním ustájení s ostatními koňmi jim bude nejlépe. Každý systém a styl ustájení má své klady a zápory. Některé systémy se mohou zdát pro koně méně vhodné a naopak jiná jsou vhodnější. Kůň si ale způsob svého ustájení nevybere, vždy ho určí člověk. Ustájení koní museli řešit lidé v minulosti a je řešeno po dlouhá staletí. Člověk přichází se stále novými a zlepšenými způsoby, jak koně ustájit. Moderní člověk si neumí představit, že by kůň bydlel s ním tak, jak tomu v minulosti běžně bylo a také to byl způsob ustájení. Dnes už nevíme, zda tento způsob ustájení byl považován za dobrý welfare a zda koním vyhovoval. Je otázkou, zda bude mít kůň poskytnut lepší welfare v boxovém nebo na pastevním ustájení. Pro pracovní koně je stále nejlepší ustájení vazné, kdy koně pracující v lese si chtějí co nejvíce odpočinout a tento způsob ustájení jim možnost nerušeného odpočinku poskytuje. Naopak je zákonem dáno, že hříbata se uvazovat nesmí. Ustájit na vazné ustájení koně, který bude 22 hodin v kuse stát je pak také považováno za porušení welfare. Musíme tedy vždy brát ohled na to, k jakým účelům koně máme a zda přehnaná péče o ustájení nehraničí s koňskou nespokojeností. Podle chování a díky naslouchání koním by člověk měl být schopný rozeznat, zda koni poskytuje vše potřebné a vytváří mu tak dobré welfare, díky němuž je kůň spokojený. Měla by to být odměna pro člověka, že zajistil koni dobrý a kvalitní styl života.
|
|
Vliv technologie ustájení dojnic na výskyt mastitidy
Brzáková, Lenka ; Stádník, Luděk (vedoucí práce) ; Jan, Jan (oponent)
Cílem bakalářské práce bylo zhodnotit kvalitu ustájení, dojení a provést analýzu mastitidy na vybrané farmě. První část práce obsahuje literární přehled o technologiích ustájení, problematice mastitid, její detekci, původce, léčbu a faktory působící proti jejímu výskytu. Dále je tato část práce zaměřena na typy dojíren, správný postup při dojení a na robotizované dojení. Materiál a metody práce obsahují charakteristiku vybrané farmy, kde byla sledována za rok 2014 kvalita a technologie ustájení, dojení, výživu dojnic a dalších faktorů ovlivňujících výskyt mastitidy, jako je například ošetřování paznehtů. Poté byl sledován a hodnocen výskyt, detekce a správná léčba mastitidy. Farma Montamilk s.r.o. chová 1200 ks skotu a z toho přibližně 419 ks dojnic. V části práce výsledky byla sledována a hodnocena kontrola užitkovosti za kontrolní rok 2013 -- 2014, která byla uvedena u prvotelek a u krav na druhé a další laktaci. Ze zjištěných hodnot byla pomocí grafu vyjádřena dojivost, která byla výrazně lepší u krav na druhé a další laktaci. Dále byly v této části vyjádřeny v grafu složky mléka (tuk a bílkoviny), které byly též rozděleny podle laktací. Mezi další zjišťované parametry patřil výskyt mastitidy, u kterých dojnic a v jakém ročním období byl její výskyt častější, stejně jako její léčba a náklady na léčení jedné dojnice. Na závěr byl graficky znázorněn počet somatických buněk za rok 2014 za jednotlivé laktace. V části práce diskuse proběhlo porovnání zjištěných výsledků kontroly užitkovosti na vybrané farmě s celorepublikovým průměrem. Ze zjištěných výsledků je patrné, že dojnice v Montamilku byly v dojivosti u prvotelek lepší o 427 kg mléka a u krav na druhé a další laktaci byly též vyšší o 602 kg mléka než dojnice v České republice. Dále byly porovnány mléčné složky u dojnic v Montamilku s dojnicemi v České republice a výsledky nebyly příliš rozdílné. Obsah tuku u dojnic v Montamilku byl nižší za všechny laktace při porovnání s dojnicemi v České republice. Hodnota tuku v České republice byla u prvotelek 3,87 %, v Montamilku 3,85 % a hodnota tuku u krav na druhé a další laktaci byla v České republice 3,86 % a v Montamilku 3,81 %. Pokud se zaměřím na obsah bílkovin v mléce v České republice, u prvotelek byla hodnota 3,4 % a v Montamilku byla 3,3 %. Krávy na druhé a další laktaci v České republice měly obsah bílkovin v mléce 3,38 % a v Montamilku 3,36 %.
|
|
Vliv vnějších a vnitřních činitelů na produkci a kvalitu mléka
Chmelíková, Markéta ; Toušová, Renata (vedoucí práce) ; Jan, Jan (oponent)
Cílem této diplomové práce na téma "Vliv vnějších a vnitřních činitelů na produkci a kvalitu mléka" bylo zhodnotit tyto vlivy v daném podniku. Podnik, ve kterém byly tyto vlivy hodnoceny je Kozákov-družstvo v severních Čechách na rozhraní Českého ráje a podhůří Krkonoš v nadmořské výšce přibližně 500 m. Kozákov-družstvo chová český strakatý skot. Hodnoceno bylo cca 290 dojených krav, jde především o pastevní odchov. V tomto družstvu není úplným cílem maximální intenzita nádoje, ale jde i o to, aby krávy produkovaly mléko více laktačních období. V současné době je cca 200 krav ve volném ustájení ve stáji BIOS, a cca 90 krav ustájených vazně ve stáji K 96. V této práci je srovnáván vliv rozdílných podmínek v chovu a typu ustájení.
|
|
Ekonomika chovu koní malého rozsahu
Jurkovičová, Kateřina ; Malý, Michal (vedoucí práce) ; Martina, Martina (oponent)
Bakalářská práce je zaměřena na charakteristiku koní a jejich potřeb a požadavků. Jsou vyčtena nejčastěji chovaná plemena koní v České republice. Detailně jsou nastíněny nároky na ustájení a chov koní a jsou zde vytknuty standarty v oblasti vybavení a zázemí moderní stáje 21. století. Dále je nabídnuto krátké seznámení s možnostmi pořízení koně s detailnějším zaměřením na vlastní chov, tedy problematiku reprodukce společně s technologiemi a stručným seznámením s hlavními reprodukčními stanicemi. Ve vlastním zpracování je k finanční analýze vybrána jezdecká stáj Picadero, s. r. o., která demonstruje chov koní v moderním prostředí. Výsledky zjištění byly podrobeny doporučením pro zlepšení. Dále po dobu víc jak 18 měsíců, byl sledován případ chovu koní v praxi, a to z hlediska reprodukčního, kde byly vykalkulovány náklady na připuštění až do odstavu hříběte. Posledním úkolem práce je pomocí dotazníkového šetření zjistit ekonomickou sílu majitelů koní, případně jezdců.
|