|
Užívání Instagramu a tělesné sebepojetí dospívajících dívek
MAREŠOVÁ, Kateřina
Bakalářská práce se zaměřuje na vztah mezi užíváním Instagramu a tělesným sebepojetím dospívajících dívek. Teoretická část se skládá ze tří kapitol. V první kapitole je krátce shrnuto dospívání a jeho vývojové aspekty, druhá kapitola se zabývá sebepojetím a jeho vývojem v dospívání, načež navazuje podkapitola týkající se tělesného sebepojetí. Na závěr teoretické práce jsou představeny sociální sítě, Instagram a jejich vliv na tělesné sebepojetí. V praktické části si bakalářská práce klade za cíl najít vztah mezi užíváním Instagramu a tělesným sebepojetím dospívajících dívek. Výzkumný soubor je tvořen 252 respondentkami ve věku 15-20 let, jež vlastní účet na Instagramu. Sbírání vzorku probíhalo prostřednictvím sociálních sítí metodou nepravděpodobnostního výběru. Vztah respondentek k vlastnímu tělu byl měřen pomocí dotazníku Multidimensional Body-Self Relations Questionnaire, který zjišťuje postoje k vlastnímu tělu a Basic Olomouc Body Rating, jenž měří spokojenost s vlastním vzhledem pomocí obrázkové škály postav. Míra užívání Instagramu byla zjišťována za pomoci dotazníku vytvořeného pro účely bakalářské práce. Statisticky významný rozdíl byl prokázán v hypotéze týkající se dívek, které sledují profily s fitness tématikou a dívek, které tyto profily nesledují. Dívky, jež nesledují profily s fitness tématikou vykazovaly vyšší nespokojenost se svým tělem, která byla měřena dotazníkem BOBR než dívky, které tyto profily sledují.
|
|
Analýza využití pohybových aktivit při utváření body image u posluchačů programu Tělesná výchova a sport PF JU
CHRTOVÁ, Kamila
Bakalářská práce se zabývá analýzou využití pohybových aktivit v kontextu s tělesným sebepojetím u posluchačů oboru Tělesná výchova a spot na Pedagogické fakultě Jihočeské univerzity. V analytické části je provedena obsahová analýza odborných publikací vztahujících se ke zvolenému tématu a vytvořen ucelený kompilát. V syntetické části jsou předložena a vyhodnocena získaná data pomocí standardizovaného dotazníku PSDQ, Šetření se zúčastnilo 40 respondentů, 29 mužů a 11 žen ve věkovém rozpětí 20 - 25 let. 100 % dotazovaných je spokojeno s vlastním body image. Téměř 50 % dotazovaných preferuje v souvislosti s tělesným sebepojetím fitness aktivity.
|
|
Využití arteterapeutických postupů u jedinců s neadekvátním sebepojetím
MRÁZOVÁ, Kateřina
Bakalářská práce pojednává o využití arteterapie při práci s dospělými jedinci s neadekvátním sebepojetím. Je členěna na teoretickou a praktickou část. Teoretická část obsahuje dvě hlavní kapitoly, které se zabývají sebepojetím a arteterapií. Sebepojetí se zabývá vztahem člověka k sobě samému, který zásadním způsobem ovlivňuje možnosti, jak se jedinec může vztahovat ke světu a uspět v něm. Arteterapie v užším pojetí využívá výtvarné umění pro terapeutické účely. Praktická část referuje o arteterapeutické práci s dospělými jedinci s neadekvátním sebepojetím. Výzkumné výstupy jsou prezentovány v podobě případových studií.
|
|
Sociální sítě jako studna inspirace nebo strašák pro sebevědomí - Jaký dopad může mít Instagram na vnímání body image
Pařízková, Veronika ; Hodboď, Vojtěch (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent)
Problematika ideálu krásy prezentovaného v médiích je celosvětovým zkoumaným fenoménem už několik desítek let. S nástupem digitálních médií se však zájem o zkoumání této problematiky ještě více rozšířil a výzkumníci přichází k novým poznatkům a závěrům. Vnímání vlastního těla a spokojenost s ním jsou významným faktorem sebepojetí a sebehodnocení. Čím dál tím častěji se však setkáváme s diskrepancí mezi reálným a ideálním tělem, která mnohdy vede k patologickým stravovacím návykům, jež překlenou do poruch příjmu potravy nebo k excesivnímu cvičení. Předmětem této diplomové práce, kterou si neodvážím označit za čistou autoetnografii, ale spíše kvalitativní výzkum využívající vlastní sebereflexi, je přinést do otázky účinku médií v oblasti vnímání vlastního body image nový vhled. Skrze hloubkové rozhovory, které podrobně popisují vlastní zkušenost s různými formami poruch příjmu potravy a vedou k zamyšlení se nad jejich vznikem, průběhem i aktuálním stavem ve vztahu k užívání sociální sítě Instagram, jsem se jako autorka publikace setkala velmi často s podobnými poznatky i přes zcela odlišné příběhy a formy diskrepance. Základním přínosem celého výzkumu je v prvé řadě zjištění, že ani jedna z respondentek nepotvrdila Instagram jako spouštěč nemoci, spíše ho označují za nátlakový a škodlivý v momentě,...
|
|
Pracovní self-efficacy studentů učitelství a učitelů se specifickou poruchou učení
Lipčáková, Iveta ; Kucharská, Anna (vedoucí práce) ; Kučerová, Olga (oponent)
Tato diplomová práce se zabývá tématem sebehodnocení a self-efficacy u dospělých jedinců, kteří trpí specifickou poruchou učení. Cíl bádání spočíval v hledání, jak specifická porucha učení ovlivňuje praxi vyučování a pracovní vědomí vlastní účinnosti učitelů. Na základě rešerše studií, které dosud byly publikovány, byl připraven polostrukturovaný rozhovor, který byl proveden s vysokoškolskými studenty učitelství a učiteli se specifickou poruchou učení. Jako doplňková metoda pro měření pracovního self-efficacy učitelů byl využit i dotazník The Ohio Teacher Efficacy Scale (OSTES). Výstupy výzkumu odkryly specifické obtíže, kterým respondenti čelili během studia na vysoké škole. Kromě způsobů, jak může specifická porucha učení limitovat učitelskou praxi, výsledky výzkumu nabídly i to, v čem spočívá pozitivní přínos poruchy. Bylo zjištěno, že respondenti disponují relativně vysokým pracovním self-efficacy. Ve výzkumu byly také popsány různorodé negativní zkušenosti související se specifickou poruchou učení, se kterými se respondenti během svého života setkali. I přes tyto zážitky respondenti vyjadřovali kladné všeobecné sebepojetí.
|
|
Skupinový metakognitivní tréning pro adolescenty s úzkostí
Migasová, Natalie ; Rynešová, Tereza (oponent)
Rigorózní práce je zaměřena na překlad, vytvoření a následné použití metakognitivního tréninku (MCT) u adolescentů s úzkostí ve skupinové terapii. Teoretická část se zabývá obdobím dospívání, problematikou úzkostných poruch a popisem metakognitivního tréninku. Je doplněna o bohaté zastoupení aktuálních výzkumů o duševním zdraví adolescentů a o přehled využití metakognitivní terapie u různých duševních poruch. Námi vytvořený program jsme rozdělili po vzoru již existujících tréninků do 8 modulů, s pevně danou strukturou konající se 1x týdně. Každý modul je zaměřen na specifické téma, které se týká symptomů úzkosti a k tréninku slouží i pracovní listy vytvořené pro každý modul. Pomocí kvaziexperimentu jsme v rámci pretestu a posttestu pomocí standardizovaných metod STAI měřili aktuální míru úzkosti, a díky PHCSCS-2 celkové sebepojetí. Také jsme zjišťovali subjektivní pocit úzkosti, deprese, tendence k sebepoškozování a potíží se školní docházkou. V experimentální skupině se tréninku zúčastnilo celkem 7 dospívajících a v kontrolní skupině bylo 8 účastníků. Pět rodičů vyplnilo zpětnou vazbu v pretestu i posttestu. Výsledky výzkumu ukazují větší snížení úzkosti a zvýšení sebepojetí u experimentální skupiny oproti kontrolní. V ostatních proměnných nebyl rozdíl či experimentální skupina nedosahovala...
|
|
Sebepojetí jedince s poruchou autistického spektra a reflexe jeho sebepojetí z pohledu blízkých osob
Staňková, Tereza ; Sotáková, Hana (vedoucí práce) ; Kučerová, Olga (oponent)
Tato práce se zabývá sebepojetím jedince s poruchou autistického spektra a sleduje i reflexi jeho sebepojetí náhledem jeho blízké osoby. Teoretická část, která je rozdělena do čtyř částí, krátce představuje historii přístupů k PAS a jejich nejtypičtější projevy, popisuji zde tedy zejména tři základní problematické oblasti pro jedince s autismem. Dále charakterizuje sebepojetí, jak se k němu výzkumníci stavěli v průběhu času a také současný pohled a přibližuje jeho konkrétní složky, ukazuje výsledky předchozích výzkumů sebepojetí jedinců s poruchou autistického spektra a předkládá možnosti zkoumání sebepojetí. V empirické části, ve které jsem využila kvalitativního designu pro co nejhlubší pochopení daného jevu, se zabývám specifiky sebepojetí jedinců s PAS, míry adekvátnosti náhledu blízkých osob a také nejvýraznějšími rozdíly mezi výpověďmi blízkých osob a jedinců, kterým byla diagnostikována PAS. Lze zde najít kazuistiky tří respondentů a jejich blízkých osob včetně také jejich vzájemného srovnání, na jejichž základě odpovídám na čtyři mnou položené výzkumné otázky. Popisuji v této práci tedy sebepojetí jedinců s PAS, pohled jejich blízkých osob, tyto dva pohledy srovnávám a hledám společná témata napříč výzkumným vzorkem. V závěru prezentuji mnou získané výsledky a dále je porovnávám s výsledky...
|
|
Sociální sítě jako studna inspirace nebo strašák pro sebevědomí - Jaký dopad může mít Instagram na vnímání body image
Pařízková, Veronika ; Hodboď, Vojtěch (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent)
Problematika ideálu krásy prezentovaného v médiích je celosvětovým zkoumaným fenoménem už několik desítek let. S nástupem digitálních médií se však zájem o zkoumání této problematiky ještě více rozšířil a výzkumníci přichází k novým poznatkům a závěrům. Vnímání vlastního těla a spokojenost s ním jsou významným faktorem sebepojetí a sebehodnocení. Čím dál tím častěji se však setkáváme s diskrepancí mezi reálným a ideálním tělem, která mnohdy vede k patologickým stravovacím návykům, jež překlenou do poruch příjmu potravy nebo k excesivnímu cvičení. Předmětem této diplomové práce, kterou si neodvážím označit za čistou autoetnografii, ale spíše kvalitativní výzkum využívající vlastní sebereflexi, je přinést do otázky účinku médií v oblasti vnímání vlastního body image nový vhled. Skrze hloubkové rozhovory, které podrobně popisují vlastní zkušenost s různými formami poruch příjmu potravy a vedou k zamyšlení se nad jejich vznikem, průběhem i aktuálním stavem ve vztahu k užívání sociální sítě Instagram, jsem se jako autorka publikace setkala velmi často s podobnými poznatky i přes zcela odlišné příběhy a formy diskrepance. Základním přínosem celého výzkumu je v prvé řadě zjištění, že ani jedna z respondentek nepotvrdila Instagram jako spouštěč nemoci, spíše ho označují za nátlakový a škodlivý v momentě,...
|
| |
| |