|
A Discursive Analysis of the Changes in the Perception of Ecological Activism and Eco-terrorism
Haratíková, Alexandra ; Vávra, Martin (vedoucí práce) ; Šťovíčková Jantulová, Magdaléna (oponent)
Diplomová práca analyzuje spôsob, akým bol v rokoch 1997 a 2019 opisovaný v denníkoch Lidové noviny a Právo ekologický aktivizmus a ekoterorizmus a snaží sa nájsť najvýraznejšie podobnosti a rozdiely medzi dvoma mediálnymi diskurzmi. Analýza je vykonávaná pomocou kritickej diskurzívnej analýzy Normana Fairclougha. Práca je rozdelená na teoretickú a empirickú časť, v teoretickej je venovaná pozornosť definícii a vzniku ekologického aktivizmu a ekoterorizmu a najvýraznejším prejavom ekologického aktivizmu v skúmaných rokoch - dostavbe jadrovej elektrárne Temelín pre rok 1997 a Grete Thunberg pre rok 2019. Výskumná časť analyzuje diskurz ekologického aktivizmu a ekoterorizmu v skúmaných rokoch, a tieto diskurzy porovnáva. Cieľom práce je postihnúť tieto dva diskurzy, ich aktérov, hlavné témy a argumenty. Záver empirickej časti tvoria komparácie oboch diskurzov a vystihnutie rozdielov a podobností medzi nimi. Kľúčové slová Norman Fairclough, kritická diskurzivní analýza, ekologický aktivizmus, ekoterorizmus, mediálny diskurz, Temelín, Greta Thunberg
|
|
Delegitimizace klimatické změny rétorikou nových médií: Případ online magazínu Reflex
Koutná, Barbora ; Balon, Jan (vedoucí práce) ; Cuker, Ivan (oponent)
Bakalářská práce se věnuje problematice delegitimizace vědění v nových médiích. Zaměřuje se zejména na využívání a způsoby interpretací vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu v sekci "Komentáře" internetového portálu Reflex.cz. S pomocí kritické diskurzivní analýzy Normana Fairclougha se snažím zjistit, jakým způsobem autoři v textech klimatickou změnu konstruují a jaké volí interpretace a argumenty. Zaměřuji se též na aktéry, vztahy mezi nimi a hodnotové orientace objevující se v diskurzu. Výsledky práce odhalují některé delegitimizační praktiky a popisují mechanismy jejich fungování.
|
|
Populismus jako diskurzivní strategie: analýza komunikace vybraných populistických aktérů na české politické scéně
Křovák, Jan ; Charvát, Jakub (vedoucí práce) ; Just, Petr (oponent)
Tato práce analyzuje koncept populismu jako diskurzivní strategie. Využívá proto pohled na populistický diskurz, jak o něm ve svých pracích hovoří Ernesto Laclau a další autoři. Autor analyzuje komunikační postupy čtyř vybraných českých politických aktérů na sociálních sítích (Facebooku a Twitteru) v období před volbami do Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky v říjnu roku 2021. Pro analýzu si autor vybral zástupce běžně označovaných populistů, tedy bývalého premiéra Andreje Babiše, krajně pravicových populistů, tedy Tomia Okamuru, a pak také dva politiky, kteří zastupují mainstreamové strany - Markétu Pekarovou Adamovou z TOP 09 a Víta Rakušana z hnutí STAN. V teoretické části autor popisuje na základě odborné literatury do hloubky fenomén populismu, uceleným způsobem pak poukazuje na vztah populismu, sociálních sítí, médií a politické komunikace. V praktické části provedl autor takzvanou kritickou diskurzivní analýzu příspěvků zmíněných autorů a následně porovnal jejich praktiky, které zasadil do kontextu populistického narativu popsaného v teoretické části práce.
|
|
Přístup české zdravotní politiky ke strategii Zdraví 2020
Machová, Kamila ; Háva, Petr (vedoucí práce) ; Tušková, Eva (oponent)
Cílem práce je hodnocení vývoje přístupu aktérů české zdravotní politiky k "evropské" strategii Zdraví 2020 s využitím metody kritické diskurzivní analýzy a vyhodnocení vývoje agendy Zdraví 2020 v letech 2010-2012 v kontextu předchozích aktivit Světové zdravotnické organizace. Přístup aktérů české zdravotní politiky ke strategie byl hodnocen na základě programových prohlášení vlád od roku 1998, Národního programu reforem České republiky 2011 a rozhovorech s aktéry z české zdravotní politiky a českého zdravotnictví. Přístup aktérů české zdravotní politiky ke strategii Zdraví 2020 byl zhodnocen jako velmi problematický. Samotný průběh tvorby a projednávání Zdraví 2020 se pro české Ministerstvo zdravotnictví stal v roce 2012 kritickou bariérou. Z tohoto důvodu neexistuje širší povědomí v české zdravotní politice o této strategii ani její česká verze a samotné cíle české zdravotní politiky ani v jednom bodě nereflektují cíle Zdraví 2020.
|
|
Teorie pracovní motivace v socialistickém diskurzu 50. let
Gruntová Kolingerová, Hana ; Štemberk, Jan (vedoucí práce) ; Vávra, Martin (oponent)
Práce se zaměřuje na konstrukci teorie pracovní motivace v socialistickém manažerském diskurzu v průběhu 50. let v Československu. K tomu byly vybrány dva texty reprezentující dvě období (1951, 1957), které byly podrobeny kritické diskurzivní analýze. Ta se zaměřila na charakterizaci místa produkce, producentů a adresátů, na charakterizaci konstruované teorie a na způsoby jejího konstruování. V dalším ohledu byla popsána změna diskurzu, poukázáno na uplatňování některých diskurzivních schémat v období před nástupem komunistické strany k moci a na některé odlišnosti v konstrukci teorií pracovní motivace na liberálním západu. V návaznosti na Foucaultovy koncepty subjektivace a disciplinace pak bylo ukázáno, že daný socialistický diskurz lze chápat jako způsob konstruování specifické subjektivity pracujícího, použitý ve strategii distribuce lidského pracovního potenciálu všech občanů státu, která odpovídala uplatňování extenzivního hospodářství. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
|
Mediální reprezentace sociální nepřizpůsobivosti - kritická diskurzivní analýza
Malík, Tomáš ; Vinopal, Jiří (vedoucí práce) ; Duffková, Jana (oponent)
Tématem diplomové práce je konceptualizace mediálního diskurzu společenské nepřizpůsobivosti na praktickém příkladu zpravodajství internetového portálu iDNES.cz. Analyzuji možné ideové zdroje a sociální faktory, které existenci tohoto diskurzu podmiňují. Zároveň zjišťuji jeho konkrétní projevy v mediálních sděleních. Především to, jaké identity a charakteristické vlastnosti byly společensky nepřizpůsobivým lidem v textech žurnalisty připisovány v letech 2006 až 2009. Pro popis tohoto diskurzu jsem zvolil metodologický rámec kritické diskurzivní analýzy v podání Normana Fairclougha.
|
|
Sexual Identity as Cinematic Subversion: the Discourse of New Queer Cinema
Kajánková, Lucia ; Hanáková, Petra (vedoucí práce) ; Bláhová, Jindřiška (oponent)
Diplomová práce předkládá kapitolu filmových dějin New Queer Cinema jako paradigma subverzivních praktik queer filmu. Teoreticko-historická část postupně zavádí pojem queer, vykládá jeho možné aplikace na film v rámci queer filmových studií, a ve třetí kapitole kriticky představuje 'novou vlnu' queer filmu New Queer Cinema. Analytická část určuje jako východisko svého zkoumání pojem queer a jeho možné funkce. Je rozdělena do dvou oddílů: první předkládá formálně-obsahovou analýzu klíčového filmu Swoon (1992); na její výstupy navazuje závěrečná kapitola, která na základě čtyř navrhovaných analytických řezů zkoumá korpus filmů New Queer Cinema, a popisuje, jak vytvářejí queer diskurz. Výstupem práce je otevřený model možných přístupů ke queer filmu.
|
|
Koncept "nové ženy" v období první Československé republiky (1918-1938)
Votrubová, Yvona ; Gelnarová, Jitka (vedoucí práce) ; Kobová, Ĺubica (oponent)
Diplomová práce se zabývá konceptem "nové ženy" za první Československé republiky (1918-1938). "Nová žena" je chápána jako diskurzivní konstrukt nabývající rozličných významů. V práci odhaluji šíři těchto významů a identifikuji obrazy "nové ženy", které ukáží, co se pod tímto konceptem vše skrývalo. Cílem této práce je nalézt odpověď na otázku, jakých obsahů nabýval koncept nové ženy v dané době. V práci využívám dobový materiál (knihy, periodika) a analyzuji je prostřednictvím kritické diskurzivní analýzy. Téma "nové ženy" také zasazuji do potřebného kontextu, který se zaměřuje na právní a společenské postavení žen za první Československé republiky a věnuji se také vzniku konceptu a jeho zpracování západními zahraničními autory/kami. Klíčová slova: "nová žena", historie, první Československá republika, diskurz, kritická diskurzivní analýza
|
|
Souboj o význam sexuálního obtěžování: Analýza mediálních reakcí na konferenci Právní aspekty kampaně "Me Too"
Pechačová, Alžběta ; Kobová, Ĺubica (vedoucí práce) ; Kolářová, Kateřina (oponent)
Cílem práce bylo zjistit, jakým způsobem se utváří obraz sexuálního obtěžování v kontextu diskurzivního konfliktu, který byl vyvolaný konferencí Právní aspekty kampaně "Me Too" v březnu 2018. Sledovala jsem účelově vybraný výzkumný vzorek komentářů zastánců a příznivců konference, abych zmapovala tento konflikt o tom, jakým způsobem se konstruuje diskurz o sexuálním obtěžování. Na přezkoumání jsem si vybrala metodu kritické diskurzivní analýzy, pomocí které jsem identifikovala následující výpovědi u příznivců konference: Sexuální obtěžování je ztotožněno se sexuálním chováním, Kolonizace sexuálního obtěžování právním diskurzem, Konstrukce subjektů. V článcích u odpůrců konference jsem zjistila tyto výpovědi: Sexuální obtěžování je zneužitím moci, Konstrukce odbornosti ve vztahu k sexuálnímu obtěžování a Konstrukce subjektů. Příznivci konference spoluutváří hermeneutickou a testimoniální nespravedlnost vůči obětem. U odpůrců konference dochází k testimoniální spravedlnosti vůči obětem, ale v některých výpovědích odpůrci spoluutváří hermeneutickou nespravedlnost.
|
|
The politicization of the language issue in Ukraine: the discursive construction of the language, nationalism, and identity in Ukrainian media.
Hu, Qianrui ; Šír, Jan (vedoucí práce) ; Wilson, Andrew (oponent) ; Kolenovská, Daniela (oponent)
Celých třicet let od získání nezávislosti se Ukrajina stále potýká s problémem budování integrální národní identity. Nejvýraznějším příkladem toho zůstává jazyková otázka. Za tu dobu bylo podniknuto nemálo snah o posílení role ukrajinštiny, přesto si v ukrajinském veřejném životě i nadále zachovává významné postavení ruština. Střet obou jazyků vyvolává četné veřejné kontroverze. Ty se přitom točí ani ne tolik kolem užívání jazyka samotného jako spíše kolem ukrajinské kolektivní paměti. Přestože výzkumu narativů spojených s jazykovými zákony, příslušného politického diskursu, veřejného mínění a hodnotové orientace v návaznosti na jazykovou otázku byla již věnována řada studií, tato práce se zaměřuje specificky na mediální diskurs. Jde totiž o oblast, která odráží a reprodukuje nacionalismus v každodenním životě. Pomocí kritické diskursivní analýzy si práce klade za cíl odhalit hlavní témata spojená s probíhající debatou o jazykové otázce v ukrajinských médiích, jakož i mechanismy a diskursivní strategie užívané k prosazování ideologií, v jejichž centru stojí otázka jazyka. Porovnáním diskursu užívaného jednotlivými vybranými hromadnými sdělovacími prostředky dochází práce k závěru, že ačkoli polarizace kolem jazykové otázky se na celonárodní úrovni zdá od anexe Krymu a vypuknutí války v Donbasu v...
|