|
Splitting and Dissociation in Schizophrenia
Pěč, Ondřej ; Raboch, Jiří (vedoucí práce) ; Šípek, Jiří (oponent) ; Kocourková, Jana (oponent)
Pojem štěpení je definován jako proces, při kterém se tvoří agregované soubory psychických elementů, které není možné vzájemně propojit pro neslučitelnou psychickou zkušenost. Soubory pak vytvářejí mnohočetná dělení uvnitř psychického aparátu. Současné poznatky ukazují, že psychické štěpení u schizofrenie se pravděpodobně specificky projevuje na neurální úrovni jako narušení organizace v neurální komunikaci. Narušená neurální komunikace je zřejmě podkladem deficitů v oblasti psychického zpracování, které popisuje řada neurovědních konceptů jako jsou například teorie narušené konektivity, souběžných výbojů a dynamické komplexity. V této souvislosti je cílem teoretické části disertační práce popsat hlavní neurovědní teorie, které komplementárně odrážejí vzájemně propojené procesy mezi psychickou a mozkovou činností, které jsou základem poruch mentální integrace a které pravděpodobně představují neurální reprezentace štěpení u schizofrenie. Účelem první části empirického výzkumu bylo ozřejmit vztahy mezi psychologickým procesem štěpení a narušenými kognitivními a afektivními funkcemi u schizofrenie. Jako kontrolní skupina byl použit vzorek pacientů s hraniční poruchou osobnosti (HPO). Metody: V rámci klinické studie jsme vyšetřovali 30 pacientů se schizofrenií a 35 pacientů s HPO. Symptomy štěpení...
|
| |
|
Kognitivní fungování v běžném životě u pacientů s emočně nestabilní poruchou osobnosti, hraničního typu
Krupníková, Hana ; Stehlík, Luděk (oponent) ; Niederlová, Markéta (oponent)
Rigorózní práce se zaměřuje na kognitivní funkce v běžném životě u emočně nestabilní poruchy osobnosti, hraničního typu a navazuje na diplomovou práci, která byla obhájena v roce 2011. Teoretická část se zabývá problematikou kognitivních funkcí, ke kterým přistupujeme výběrově z hlediska důležitosti v rámci výzkumného projektu. Kapitoly o hraniční poruče osobnosti obsahují historický přehled vývoje diagnózy, její diagnostiku a blíže rozpracovávají diagnostické modely Kernberga a Millona. Obě témata propojují studie, které se zabývají kognitivními funkcemi u osob s touto poruchou osobnosti. V empirické části, která popisuje výzkumný projekt, přibližujeme použité testové metody. Snažíme se ověřit vztah mezi diagnostikovanou emočně nestabilní poruchou osobnosti (dotazníkem IPDE) a kognitivními funkcemi v každodenním životě pomocí pozornostního testu ANT a dotazníků MFQ, CFFQ a MIA u výzkumného a kontrolního souboru. Je zkoumán vztah kognitivních funkcí a subjektivní míry depresivní symptomatologie pomocí BDI-II a MADRS. Výzkumný projekt je doplněn o sekundární analýzu dat našeho výzkumného projektu a výzkumného projektu Kláry Patlichové se zaměřením na porovnání výsledků pozornostního testu ANT. Práce je rozšířena o kvalitativní část ve formě kazuistiky. Klíčová slova: hraniční porucha osobnosti,...
|
|
BPQ - Příspěvek k validizaci
Koutná, Kateřina ; Preiss, Marek (vedoucí práce) ; Riegel, Karel (oponent)
ANOTACE: Tato bakalářská práce se zabývá českou verzí dotazníku pro hraniční poruchy osobnosti - BPQ (Borderline Personality Questionare). Jejím cílem bylo ověřit psychometrické vlastnosti dotazníku. Využila jsem vlastní vypracovaná data sesbíraná v rámci větší studie NÚDZ zaměřené na validizaci dotazníkových metod měřící různé facety fungování osobnosti. Podrobnou analýzou těchto dat jsem došla k závěru, že je dotazník vysoce vnitřně konzistentní. Dále jsem stanovila předběžné percentilové normy a porovnala psychometrické vlastnosti české verze s původní americkou verzí. KLÍČOVÁ SLOVA: osobnost, poruchy osobnosti, hraniční porucha osobnosti, dotazník pro hraniční poruchy osobnosti - BPQ
|
|
Splitting and Dissociation in Schizophrenia
Pěč, Ondřej ; Raboch, Jiří (vedoucí práce) ; Šípek, Jiří (oponent) ; Kocourková, Jana (oponent)
Pojem štěpení je definován jako proces, při kterém se tvoří agregované soubory psychických elementů, které není možné vzájemně propojit pro neslučitelnou psychickou zkušenost. Soubory pak vytvářejí mnohočetná dělení uvnitř psychického aparátu. Současné poznatky ukazují, že psychické štěpení u schizofrenie se pravděpodobně specificky projevuje na neurální úrovni jako narušení organizace v neurální komunikaci. Narušená neurální komunikace je zřejmě podkladem deficitů v oblasti psychického zpracování, které popisuje řada neurovědních konceptů jako jsou například teorie narušené konektivity, souběžných výbojů a dynamické komplexity. V této souvislosti je cílem teoretické části disertační práce popsat hlavní neurovědní teorie, které komplementárně odrážejí vzájemně propojené procesy mezi psychickou a mozkovou činností, které jsou základem poruch mentální integrace a které pravděpodobně představují neurální reprezentace štěpení u schizofrenie. Účelem první části empirického výzkumu bylo ozřejmit vztahy mezi psychologickým procesem štěpení a narušenými kognitivními a afektivními funkcemi u schizofrenie. Jako kontrolní skupina byl použit vzorek pacientů s hraniční poruchou osobnosti (HPO). Metody: V rámci klinické studie jsme vyšetřovali 30 pacientů se schizofrenií a 35 pacientů s HPO. Symptomy štěpení...
|
|
Význam smysluplnosti v životě dospělého jedince s hraniční poruchou osobnosti
Cinerová, Barbora ; Soukupová, Tereza (vedoucí práce) ; Goldmann, Petr (oponent)
Význam smysluplnosti v životě dospělého jedince s hraniční poruchou osobnosti Každý člověk ke svému plnohodnotnému životu potřebuje nějaké směřování a motivaci. Můžeme to nazvat smyslem pro život, který je naplňován v mnoha oblastech. Pokud však dojede k absenci jednoho či více životních smyslů člověk je konfrontován se svými hodnotami a postoji. Schopnost nalézat životní smysl není samozřejmostí. U jedinců s hraniční poruchou osobnosti je právě tato schopnost výrazně narušena, ale potřeba naplnění jejich života smyslem je o to naléhavější. Tato práce je rozdělena na teoretickou a empirickou část. V teoretické části je představeno vymezení hraniční poruchy osobnosti z klinického hlediska. Dle literatury je popsán vnitřní a vnější obraz této osobnostní poruchy. Dále je pozornost věnována problematice sebevražd a parasuicidálního jednání. Problematika smysluplnosti života je představena na podkladě teorie Viktora Emila Frankla - logoterapie. Empirická část práce je zaměřena na oblast prožívání smysluplnosti života jedinců s hraniční poruchou osobnosti. Konkrétně na to, jakým způsobem se liší pojetí smyslu života a životních hodnot u hraničních jedinců po cíleném suicidálním pokusu a jedinců s hraniční poruchou osobnosti bez této zkušenosti. Cílem výzkumu bude zjistit, zda zkušenost sebevražedného...
|
|
Exekutivní funkce u jedinců s hraniční poruchou osobnosti
Malíková, Vladimíra ; Soukupová, Tereza (vedoucí práce) ; Smetáčková, Irena (oponent)
Tématem bakalářské práce je popis profilu exekutivních funkcí u osob s hraniční poruchou osobnosti a to pomocí Rey-Osterreithovy komplexní figury a také autorkou sestavenou sebeposuzovací škálou, jež mapuje běžné denní aktivity u jedinců s hraniční poruchou osobnosti a u jedinců zařazených do kontrolní skupiny. Cílem je na základě současné literatury a to jak české, tak zejména zahraniční, popsat hlavní aspekty práce jako jsou hraniční porucha osobnosti a exekutivní funkce. U hraniční poruchy osobnosti je věnována pozornost její diagnostice podle diagnostických kritérií MKN-10 a DSM-IV, popis její etiologie a snaha nastínit, jaký dopad má hraniční porucha osobnosti na fungování člověka v běžném životě. U pojmu exekutivních funkcí je věnována pozornost jejich definici, jsou zde uvedeni světoví autoři s řadou odlišných definic. Dále je zde uveden popis exekutivních funkcí, popis jak fungují a jaký mají vztah k hraniční poruše osobnosti a zvládání běžných denních aktivit. Zda můžeme uvažovat o vztahu mezi deficity v exekutivních funkcích a hraniční poruchou osobnosti. Výsledky administrace testu Rey-Osterreithovy komplexní figury jsou porovnávány s teoretickými podklady ve snaze zjistit, zda se u jedinců s hraniční poruchou osobnosti vyskytují deficity v exekutivních funkcích. Klíčová slova: Hraniční...
|
| |