|
The Clash of Maritime Claims in the South China Sea
Klajbl, Ondřej ; Kučera, Tomáš (vedoucí práce) ; Prášil, Matěj (oponent)
Cílem této diplomové práce je zabývat se dvěmi odlišnými mechanismy mezinárodních vztahů - bilateralismem a multilateralismem - v souvislosti s námořními spory v Jihočínském moři. Účelem komparativní analýzy je posoudit účinnost těchto mechanismů při řešení sporů a určit, který z nich je efektivnější. V první části práce bude poskytnut obecný popis sporů, aby bylo zajištěno základní porozumění nutné pro analýzu. Druhá část zhodnotí efektivitu bilateralismu v Jihočínském moři prostřednictvím čtyř případových studií zahrnujících vztahy mezi Vietnamem a Čínou, Filipínami a Čínou, Malajsií a Čínou a Brunejí a Čínou. Následně se práce zaměří na multilateralismus s důrazem na Asociaci národů jihovýchodní Asie (ASEAN) jako hlavní multilaterální organizaci v regionu. V závěrečné části bude provedeno porovnání obou rámců s cílem určit efektivnější mechanismus pro řešení sporů v Jihočínském moři. Kromě toho si tato práce klade za cíl vyhodnotit aplikovatelnost dvou významných teorií mezinárodních vztahů - realismu a liberalismu - na mechanismy řešení sporů v Jihočínském moři. V závěrečné části bude provedeno hodnocení, která teorie přesněji vysvětluje použití těchto metod řešení sporů v regionu.
|
| |
|
Postoje Filipín a Vietnamu ke geopolitickým aktivitám Číny v Jihočínském moři
Mlíková, Anna ; Horálek, Adam (vedoucí práce) ; Šebok, Filip (oponent)
Tato diplomová práce zkoumá postoje Filipín a Vietnamu ke geopolitickým aktivitám Číny v Jihočínském moři v období let 2013 až 2023. Práce si klade za cíl analyzovat postoje Filipín a Vietnamu s důrazem na oficiální politický diskurz obou zemí. Prostřednictvím kritické diskurzivní a obsahové analýzy je zkoumán vývoj jejich postojů a reakcí na čínské aktivity v regionu. Práce se opírá o teoretický rámec geopolitiky, konkrétně klasické a kritické geopolitiky, a zasazuje současné územní spory do historického kontextu a vysvětluje geoekonomický a geostrategický význam Jihočínského moře. Výsledky diplomové práce ukazují, že se postoje Filipín i Vietnamu v období 2013-2023 postupně vyvíjely. Oba dva státy v první polovině sledovaného období byly značně kritické k čínským aktivitám a postupně přecházely k smířlivějšímu postoji a snažily se o dialog s Čínou. Obě země však stále prosazovaly své nároky a suverenitu nad spornými oblastmi. Analýza také ukázala, že oficiální politický diskurz obou zemí reflektuje jejich snahu udržovat rovnováhu mezi ochranou svých zájmů a udržením dobrých vztahů s Čínou. Klíčová slova: Jihočínské moře, Čína, Filipíny, Vietnam, geopolitika
|
|
Ovlivňování mezinárodních vztahů v Jihočínském moři na základě čínské potravinové politiky
Vnouček, Jeroným ; Szobi, Pavel (vedoucí práce) ; Hornát, Jan (oponent)
Oblast Jihočínského moře je významným prostorem mezinárodního dění. V této oblasti se promítají napjaté vztahy Číny a okolních států sdílející dané moře a Spojených států. Velká pozornost je v rámci mezinárodně-politické diskuse namířena například k otázce Tchaj-wanu, nalezištím nerostných surovin a mezinárodního obchodu. Nepříliš je však brán zřetel na důležitost mořských lovišť pro expanzivní jednání Číny, na což se tato práce zaměřuje. Tato práce se zabývá otázkou, "Jak ovlivňuje čínská potravinová bezpečnost mezinárodní vztahy v Jihočínském moři?" Využití přístupu neo-malthusiánské teorie umožňuje sledovat potravinové nároky čínské populace v kontextu potravinové bezpečnosti ovlivněné degradujícím životním prostředím. S využitím analýzy a následné syntézy jsou zkoumány zdroje a informace týkající se potravin a mezinárodních vztahů. Z práce vychází výsledky naznačující, že je Čína dlouhodobě potravinově nesoběstačná a její přísun proteinů je silně ovlivněn dovozem proteinu, rybařením a akvakulturní produkcí ryb. Potravinová a obzvláště rybí produkce je však silně ovlivněna zhoršujícím se životním prostředím. Pro uspokojení svých potřeb tak Čína volí kroky, které v regionu porušují konvencí OSN vymezené exkluzivní ekonomické zóny jiných států, a unilaterálně prosazuje své vymezení regionu.
|
|
Neither Peace Nor War: China's Grey Zone Coercion in the South China Sea
Ha, Thang Nam ; Karmazin, Aleš (vedoucí práce) ; Kaczmarski, Marcin (oponent) ; Schlotti, Jivanta (oponent)
Chinese 'assertiveness' has become a catchphrase in policy and academic discussions regarding the Asia-Pacific security and China's foreign policy more specifically. In the South China Sea, an increase in China's assertive actions to realise its expansionist territorial and maritime claims has led to speculation about the ultimate outbreak of war in the region. This would have tremendous implications for global peace and stability in the long run. A broad reference to 'assertive actions', however, fails to capture the subtlety of actual developments on the ground where China has gradually and ambiguously altered the status quo in the South China Sea at regional actors' policy paralysis. It is, therefore, important to delve beyond the descriptive label and investigate the mechanisms and strategic calculations of China's activities. More research rigour is needed to discern whether these activities belong to a sustained and systemised plan in China's dispute strategy. This dissertation examines China's maritime assertiveness through the lens of grey-zone coercion. It seeks to understand how and why China employs grey-zone coercion to defend and advance its claims in the South China Sea disputes. The questions at stake are manifold: what Chinese grey-zone coercion entails, why it uses grey-zone...
|
|
Assessing Tsai Ying-Wen's strategy in the South China Sea
Gragnani, Lucia ; Sehnálková, Jana (vedoucí práce) ; Romancov, Michael (oponent)
Tchaj-wan je obecně považován za jednoho z umírněných hráčů v napjatých vodách Jihočínského moře. Navzdory své nenápadné politice má však Čínská republika (ROC) v souladu se svou ústavou z roku 1947 nejrozsáhlejší územní nároky v Jihočínském moři. Vztahy mezi Tchaj-pejí a Pekingem jsou hlavním zájmem každé administrativy Čínské republiky a ovlivňují její politiku v Jihočínském moři trváním Pekingu na tzv. principu jedné Číny. Tato diplomová práce zkoumá přístup prezidentky Tsai Ying-wen k problematice Jihočínského moře tím, že analyzuje interakci Tchaj-wanu s principem jedné Číny. Dále se pak zaměřuje na to, jak tato interakce ovlivňuje formulaci tzv. New South Bound Policy a vztahy Tchaj-wanu vůči zemím ASEAN. Tato práce zjišťuje, že administrativa Tsai Ying- wen z mezinárodních i domácích důvodů klade menší důraz na tchajwanské nároky v této oblasti. Tento přístup strategický podporuje zachování status quo a otevírá cestu k posílení vazeb se zeměmi jihovýchodní Asie a udržení podpory ze strany Spojených států, což částečně potvrzuje Waltzův neorealistický přístup.
|
|
Jihočínské moře: problematika čínské U-shaped line
Hofmanová, Lucie ; Romancov, Michael (vedoucí práce) ; Karmazin, Aleš (oponent)
Bakalářská práce "Jihočínské moře: problematika čínské U-shaped line" se zabývá čínskou linií nazvanou U-shaped line v Jihočínském moři. Práce si předkládá za cíl představit rozdíly v uchopení právní problematiky mezi čínskými akademiky a jejich zahraničními kolegy ohledně U-shaped line, nároky jednotlivých aktérů v Jihočínském moři a jejich odlišnost od čínských nároků a soulad čínské U-shaped line s mezinárodním právem. Pro komplexní pochopení problematiky se první část práce věnuje historickým vývojem této linie a významu Jihočínského moře. Vysvětleny jsou také právní koncepty a smlouvy, které jsou spjaty s daným konfliktem. Jmenovitě se jedná o mezinárodní právo, mezinárodní námořní právo, Note verbale, Declaration on the South China Sea, Treaty of Amity and Cooperation in Southeast Asia, Island of Palmas a Mezinárodní soudní dvůr. Důraz je věnován právním aspektům a vývoji této linie.
|
|
Geopolitical impact of China's search for energy on the Indian Ocean and South China Sea
Rodd, William ; Hrishabh, Sandilya (vedoucí práce) ; Riegl, Martin (oponent)
This thesis examines the geopolitical consequences of China's search for energy resources on the Indian Ocean and South China Sea. It provides a brief outline of the energy situation of the world as a whole, specifically how it is becoming a more globalized and singular market. This change is occurring at the same time as a pronounced shift away from the traditional measurements of 'power' towards 'softer' more subtle definitions. There is a brief section outlining the geopolitical teachings of Alfred T. Mahan, specifically how he advocated seapower primarily for the purpose of providing the stability and security necessary for trade. Chinese analysts have been embracing the teachings of Mahan, but also interpreting them in a way that justifies the naval buildup Beijing has been embarking on in recent years. The paper briefly looks at the potential sources that China could turn to meet its energy needs, but concludes that it will have to rely on oil for the foreseeable future. It then attempts to define overall Chinese interests, specifically how nearly all of these relate somehow to energy security, thus underlining the importance of this topic to leaders in Beijing. The last half of the work delves into a geopolitical analysis of the Indian Ocean and South China Sea, and how militarization in the...
|
|
China's Maritime Lawfare
Straatsma, Wietse ; Střítecký, Vít (vedoucí práce) ; Bruner, Tomáš (oponent)
Bibliographic note STRAATSMA, Wietse. China's Maritime Lawfare in the South China Sea. Prague, 2018. 83 pages. Master's thesis (Mgr.) Charles University, Faculty of Social Sciences, Institute of Political Studies. Department of Security Studies. Supervisor PhDr. Vít Střítecký, M.Phil., Ph.D. Abstract The primary aim of this thesis is to examine if and how the People's Republic of China uses legal warfare to strengthen its maritime power in the South China Sea. To examine this, Dunlap's interpretation of lawfare has been combined with a lawfare typology from Kittrie to create a framework from which China's behavior has been examined. The paper posits that China's behavior in and related to the South China Sea meets the criteria of lawfare. China utilizes both instrumental lawfare and compliance-leverage disparity lawfare to justify its legal claims on the South China Sea's maritime sphere and the landforms that lie within it. This lawfare combined with enforcement has led to China gaining substantial maritime power. The islands China occupies and their militarization have granted it marine resources, naval power, and bases to project power from. The thesis contributes to the literature on China's behavior in the South China Sea by providing a lens through which to view its actions. Moreover, it contributes...
|
|
Rozdíly v řešení sporů o námořní teritoria v oblastech s energetickými surovinami
Bančanský, Andrej ; Karlas, Jan (vedoucí práce) ; Parízek, Michal (oponent)
Energetická bezpečnost je významným fenoménem současného světa. Řada nalezišť ropy a zemního plynu se nachází na mořském dně. Přesun těžby do hlubších a od břehu vzdálenějších míst může znovu vyvolávat otázky vlastnictví těchto ložisek. Existují světové regiony, kde tyto spory o vedení hranic námořních teritorií eskalují do podoby řady střetů a incidentů. A jsou jiné oblasti, kde se státy dohodnou a na těžbě kooperují. Cílem této práce je pokusit se určit, které faktory vedou k tomu, že konkrétně v Jihočínském moři vedou neshody o hranice námořních teritorií k eskalaci sporů, ve srovnání s regiony Severního moře a Karibského moře, kde jsou spory řešeny či utlumeny. Tyto faktory jsou představovány šesti proměnnými, které vycházejí ze tří teorií: z realismu, idealismu a konstruktivistické teorie mezinárodních vztahů. První část práce popisuje historický vývoj současného mezinárodního námořního práva týkajícího se teritoriálního rozdělení světových moří. Dále následuje popis tří případových oblastí. V druhé části jsou rozebrány teoretické základy zkoumaných faktorů. V následujícím oddíle jsou tyto faktory/proměnné analyzovány v konkrétních případech a jsou jim přiřazeny hodnoty. Na závěr je z výsledných hodnot proměnných určeno pomocí Millových metod, který faktor může s největší pravděpodobností...
|