|
Fotografie v časopise Respekt
Svatá, Kristýna ; Lábová, Alena (vedoucí práce) ; Turek, Pavel (oponent)
Bakalářská práce "Fotografie v časopise Respekt" se zabývá zacházením s fotografiemi v tomto periodiku. Důraz je kladen na první pololetí roku 2006, kdy týdeník vycházel v novinové podobě, a na první pololetí roku 2008, kdy se jeho formát změnil na časopisový. Cílem práce je komplexně popsat, jak se s fotografickým materiálem v redakční praxi týdeníku Respekt nakládá. Práce se nesoustředí pouze na výsledné fotografie, které čtenář v tisku uvidí - sleduje i, co stojí za jejich vznikem a co se s nimi děje před samotným publikováním. Představuje práci fotografa i obrazové redaktorky a jejich spolupráci s píšící částí redakce. Dalším sledovaným bodem je analýza čísel 1 - 26 z roku 2006 a 1 - 26 z roku 2008. Tato analýza demonstruje změny v oblasti fotografického obsahu týdeníku, které souvisely se změnou formátu a tím pádem i s novými možnostmi pro rozvoj fotografie. Analytická část práce bude uvedena kapitolami, představujícími historii i současnou podobu časopisu Respekt, další z kapitol se věnuje teoretickému vymezení žurnalistické fotografie a její žánrové klasifikaci.
|
|
Vizuální paměť Knížecích plání
Novák, Ondřej ; Lábová, Alena (vedoucí práce) ; Turek, Pavel (oponent)
V této práci se pokouším na základě dvou principů přiblížit a popsat problematiku celospolečenského historického problému: odsunu německého obyvatelstva po druhé světové válce v Československu. Jako metodu jsem si vybral relativně nový směr, a sice vizuální sociologii. Poznatky z výzkumu pak zařazuji do historického a sociologického kontextu doby s přesahem do současnosti. Záměrně si vybírám jen fragment místa a času, abych na něm demonstroval problematiku odsunu českých Němců z pohraniční oblasti. Uvědomuji si rozsah tohoto tématu a také to, že není možné provést rozbor této problematiky jako celku na několika desítkách stran. Přesto si myslím, že na základě poznatků tohoto výzkumu si čtenáři budou schopni vyvodit důsledky v širším kontextu a že na základě získaných poznatků si budou moci vytvořit i obraz této problematiky v současnosti a jeho dopady na krajinu a společnost. Za stěžejní část této práce pokládám autorské fotografie místa, o kterém tato práce referuje. Na základě poznatků z teorie vizuální sociologie považuji za nejdůležitější právě tyto obrazy, jelikož na jejich základě si čtenář, potažmo divák, ukládá informace, které vstřebává a jeho subjektivní percepce těchto obrazů vytvoří názor, dojem a pohled na problematiku s reálným přesahem do jeho aktuální situace. Vizuální sociologii...
|
|
Síla a efektivita fotožurnalismu v digitální éře
Topinková, Martina ; Láb, Filip (vedoucí práce) ; Pospěch, Tomáš (oponent) ; Prokop, Jaroslav (oponent)
Disertační práce se zabývá emocionální silou a efektivitou fotožurnalismu v digitálním věku. Věnuje se novinářským fotografiím v kontextu jejich emocionální působivosti a zkoumá dopady emoční odezvy na příjemce médií. V teoretické rovině práce charakterizuje vznik a vývoj moderního fotožurnalismu a to, jak se etabloval v médiích jako samostatná disciplína, dále digitální věk a jeho specifika ve vztahu k modernímu fotožurnalismu, samotnou emocionální sílu fotožurnalismu a teorii emocí. Stručně představuje také koncept vizuální gramotnosti a definuje etické standardy při práci fotožurnalistů. V analytické části práce pojmenovává konkrétní rysy emocionální síly fotožurnalismu a vztahu emocionality a novinářské fotografie, dále se zaobírá podobností novinářských fotografií s realitou a tím, jaké má zprostředkování reality prostřednictvím novinářských snímků efekt na příjemce médií, opět se zřetelem na emocionální hledisko. Dotýká se také toho, zdali mají novinářské fotografie na základě zasažení citlivosti a vnitřního naladění konzumentů médií potenciál je mobilizovat, nebo naopak způsobují znecitlivění a lhostejnost, a popisuje také etický rozměr fotožurnalismu ve vztahu k emocionalitě.
|
|
Fotografie moderního performativního umění: LARP
Šolcová, Tereza ; Géla, František (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Předmětem této praktické bakalářské práce je snaha o vytvoření fotografické eseje. Tématem práce je zobrazení moderního performativního umění s názvem larp, který lze volně přeložit jako hraní rolí naživo. Jedná se o alternativu například k divadlu a filmu, kde však herci hrají role pouze sami pro sebe, nikoliv pro přihlížející publikum. V praktické části práce je zdokumentována příprava, organizace i samotný průběh takových akcí. V teoretické části práce stručně představuje žánr fotografie performativního umění, a to především divadelní a filmovou fotografii. Dále pak tyto žánry srovnává s fotografovaným tématem a popisuje jejich společné a odlišné prvky. Práce se také stručně věnuje historii larpu jako sociálně-uměleckého fenoménu 21. století.
|
|
Jezdectví v české fotografii
Grohová, Hana ; Géla, František (vedoucí práce) ; Silverio, Robert (oponent)
Předmětem předkládané bakalářské práce je převážně jezdecká tematika v české fotografii. Teoretická část se zabývá přehledem historie dokumentární fotografie a zaměřuje se hlavně na sport v české fotografii. Mapuje obrazové zachycení jezdectví na českém území, představuje nejvýznamnější osobnosti jezdecké fotografie a ukazuje jejich dílo a úspěchy. Skrze rozhovor s fotoreportérem ČTK Romanem Vondroušem popisuje podobu současné jezdecké fotografie, stav sportovní fotografie v českém agenturním zpravodajství a rozebírá aktuální témata. Praktická část zahrnuje soubor dokumentárních fotografií, který zachycuje dění na závodišti Chuchle Arena Praha. Snímky nahlíží do světa jezdectví a jsou očitým svědectvím toho, jak se prostředí vyvíjí. Zobrazují především dvě hlavní jezdecké disciplíny - dostihy a parkur. Fotografie zachycují nejen samotné závody, ale celý proces přípravy jezdců. Vznikaly v průběhu tréninku mimo dostihové nebo parkurové dny, během předzávodní přípravy, ale i v momentech úspěchu či prohry. Ukazují, co se skrývá pod povrchem jezdeckého sportu a zobrazují vztah mezi člověkem a koněm. Mimo to fotografie zachycují také fungování samotného chuchelského závodiště, které existuje již více než století a konají se tu různé druhy závodů. Kromě dostihů tu můžeme vidět i parkur.
|
|
Instagramové účty médií v kontextu zpravodajských hodnot
Tichá, Radka ; Géla, František (vedoucí práce) ; Jirků, Jan (oponent)
Tato diplomová práce se zaměřuje na téma instagramových účtů mediálních společností kontextu zpravodajských hodnot. Nahlíží na způsoby, jakým zvolené mediální koncerny pro své instagramové účty, a jaké zpravodajské hodnoty jsou pro ně při volbě příspěvků zásadními. Cílem popsání specifik instagramových obsahů. S využitím kombinace kvantitativní obsahové analýzy instagramových příspěvků sledovaných mediálních účtů a kvalitativních strukturovaných rozhovorů se správci a editory profilů českých mediálních redakcí snaží zodpovědět výzkumné otázky a potvrdit či Ze závěrů práce vyplývá, že prostředí Instagram je v pro zpravodajské organizace značně konkurenční tlakem na rychlost a atraktivitu sdělení. Zpravodajská média proto využívají pro své účely různé možnosti, které jim účet na Instagramu umožňuje tak, aby své publikum, či přitáhl vzorku však nelze potvrdit existenci napříč převládajících zpravodajských hodnot, či univerzálních příspěvků a témat, které by média na Instagramu využívaly.
|
| |
|
Obrazová žurnalistika a umělá inteligence
Kubín, Michael ; Géla, František (vedoucí práce) ; Láb, Filip (oponent)
Magisterská diplomová práce se zabývá možnostmi využití umělé inteligence (AI) v obrazové žurnalistice. Jejím cílem je zmapovat, jaké úkony může v praxi tato technologie zastat a jak by potenciálně mohla pomoci usnadnit a zefektivnit práci novináře. Výzkumnou metodou je zakotvená teorie, která je stanovena na základě získaných poznatků. V tomto případě praxe v redakcích a jejich vztahu ke zmiňovaným technologiím. Zkoumá proto jak konkrétní nástroje, tak i úlohy, které by mohla umělá inteligence v redakční praxi zastat. A to sběrem dat od zástupců největších českých mediálních domů, technologických novinářů, tiskových agentur a zástupců fotobank. Sekundárním zdrojem pro výzkum jsou pak odborné i popularizační zdroje. Z těchto oblastí čerpá a analyzuje informace o možnostech práce s obrazem, od správy fotoarchivů a videoarchivů přes automatické dohledávání dat, až po strojové vidění či dokonce sestavení originální ilustrační fotografie na základě zvolených parametrů. Vedle toho však může vyvstat řada nových podnětů souvisejících se zaváděním chytrých algoritmů a automatizace procesů usnadňujících práci novinářů. A to s ohledem na stále se zvyšující rychlost, přesnost a kvalitu zpravodajství. Zjišťuje proto, jak se vedení redakcí a dalších tvůrců mediálního obsahu strategicky staví k zavádění nových...
|
|
Proměny mediálního obrazu smrti ve fotožurnalistice
Jarolímková, Zuzana ; Láb, Filip (vedoucí práce) ; Géla, František (oponent)
Bakalářská práce se zabývá proměnou mediálního obrazu smrti ve fotožurnalismu s praktickým zaměřením na válečnou fotografii. V průběhu práce dojde k představení lidského pohledu na smrt a její uchopení v médiích. Cílem je představit změny v mediálním uchopení smrti, včetně reakce čtenářů. Důležitým aspektem bude i vliv zobrazení smrti na vývoj událostí. V praktické části bakalářské práce bude skrze vizuální a sémiotickou analýzu na vybraném vzorku novinářské fotografie ukázaná proměna mediálního obrazu.
|
|
Komparativní analýza obrazové složky magazínu Reportér a projektu Echo24
Weingartová, Michaela ; Láb, Filip (vedoucí práce) ; Turek, Pavel (oponent)
Hlavním cílem této práce bylo zmapovat obrazový obsah v projektech Echo 24 a Reportér a pomocí analýzy zjistit, jak s fotografiemi pracují. Projekty Echo24 a magazín Reportér vznikly v roce 2014 jako reakce na dramatickou proměnu vlastnictví na českém mediálním trhu. Tato proměna měla dopad i na fotožurnalisty, protože noví majitelé mají tendence na fotografiích spíše šetřit. I proto jsem se rozhodla vyzkoumat, jak s fotografií zacházejí nově vzniklé tituly. Abych problematiku zasadila do širšího kontextu, věnuji se v první části žurnalistické fotografii a popisuji český mediální trh a jeho proměny od roku 1989. V práci se také krátce věnuji vzniku podobných projektů, jako jsou Echo24 a Reportér. V druhé sekci pomocí kvantitativní obsahové analýzy zjišťuji, jaké typy fotografie tyto projekty ve svých tištěných verzích nejčastěji používají a v jaké míře spolupracují s fotožurnalisty. Získaná data doplňuji o dotazníkové šetření se členy redakce a s fotožurnalisty. V diplomové práci jsem zjistila, že projekty Echo24 a Reportér reprezentují dva odlišné přístupy k zacházení s novinářskou fotografií. Echo24 má spíše manažerské chování a na fotografiích šetří. Magazín Reportér by se dal naopak definovat jako ochránce novinářských a fotožurnalistických hodnot. I přes vznik nových titulů tlak na...
|