|
Ancient Egyptian Mythological Narratives. Structural Interpretation of the Tale of Two Brothers, Tale of the Doomed Prince, the Astarte Papyrus, the Osirian Cycle and the Anat Myth
Pehal, Martin ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Spalinger, Anthony John (oponent) ; Stauder, Andreas (oponent)
is study is composed of two units: manuscript of the author's publication Interpreting Ancient Egyptian Narratives: A Structural Analysis of the Tale of Two Brothers, the Anat Myth, the Osirian Cycle, and the Astarte Papyrus (Nouvelles études orientales, Bruxelles-Fernelmont: EME, 2014) and an additonal chapter entitled Accommodating Ambivalence: Case of the Doomed Prince and His Dog, which follows directly a er the Index of the first unit and which extends the applied methodology to yet another New Kingdom mythological narrative, the so-called Tale of the Doomed Prince. Methodologically, the author follows the neo-structuralist approach. Both studies explain the strong configurational character of ancient Egyptian (mythological) thought which has the ability to connect various ontological levels of human experience with the surrounding world into complex synchronic structures. ese symbolical systems are shown to be mediating between the various cultural paradoxes which were inherent to ancient Egyptian society. Axial role in this process is a ributed to the institution of positional kingship represented by the Pharaoh. Its transformative function is also put into relation to the special status of female characters who are shown to play the part of the "powerful powerless ones" further personifying...
|
|
Žalm 118 v Novém zákoně
Zavadil, Tomáš ; Mrázek, Jiří (vedoucí práce) ; Roskovec, Jan (oponent)
Název: Žalm 118 v Novém zákoně Autor: Tomáš Zavadil Katedra: Katedra Nového zákona Vedoucí práce: doc. Jiří Mrázek, Th.D. Abstrakt: Práce se zabývá uplatněním žalmu 118 v Novém zákoně. Je rozdělena do několika částí, nejprve obsahuje soupis všech citací a odkazů k žalmu 118 v Novém zákoně podle edice Nestle-Aland. Následně poukazuje na propojenost jednotlivých textů, na využití jednoho textu v jiném a na uplatnění intertextuality v biblickém bádání. Na rozdíl od tradičního pojetí zdůrazňuje přínos jednoslovných aluzí. Další část uvádí žalm 118 do možného historického kontextu a přibližuje jeho uplatnění v liturgii, zejména na dobovém pozadí 1. století po K. Poukazuje také na jeho velkou oblibu. Následuje stručný výklad pasáží z Nového zákona, kde novozákonní autoři citují či odkazují k žalmu 118. Zvýšená pozornost je věnována výkladu perikop Mk 11,1-11 a Mk 12,1-12, ve kterých jsou aluze k žalmu 118 rozebírány podrobněji. Závěr práce tvoří shrnutí poznatků exegetické práce. Klíčová slova: citát, odkaz, žalm 118, Nový zákon, Ježíš, Mesiáš, král, spása, kámen, svátky, intertextualita
|
| |
|
Ancient Egyptian Mythological Narratives. Structural Interpretation of the Tale of Two Brothers, Tale of the Doomed Prince, the Astarte Papyrus, the Osirian Cycle and the Anat Myth
Pehal, Martin ; Chlup, Radek (vedoucí práce) ; Spalinger, Anthony John (oponent) ; Stauder, Andreas (oponent)
is study is composed of two units: manuscript of the author's publication Interpreting Ancient Egyptian Narratives: A Structural Analysis of the Tale of Two Brothers, the Anat Myth, the Osirian Cycle, and the Astarte Papyrus (Nouvelles études orientales, Bruxelles-Fernelmont: EME, 2014) and an additonal chapter entitled Accommodating Ambivalence: Case of the Doomed Prince and His Dog, which follows directly a er the Index of the first unit and which extends the applied methodology to yet another New Kingdom mythological narrative, the so-called Tale of the Doomed Prince. Methodologically, the author follows the neo-structuralist approach. Both studies explain the strong configurational character of ancient Egyptian (mythological) thought which has the ability to connect various ontological levels of human experience with the surrounding world into complex synchronic structures. ese symbolical systems are shown to be mediating between the various cultural paradoxes which were inherent to ancient Egyptian society. Axial role in this process is a ributed to the institution of positional kingship represented by the Pharaoh. Its transformative function is also put into relation to the special status of female characters who are shown to play the part of the "powerful powerless ones" further personifying...
|
|
Žalm 118 v Novém zákoně
Zavadil, Tomáš ; Mrázek, Jiří (vedoucí práce) ; Roskovec, Jan (oponent)
Název: Žalm 118 v Novém zákoně Autor: Tomáš Zavadil Katedra: Katedra Nového zákona Vedoucí práce: doc. Jiří Mrázek, Th.D. Abstrakt: Práce se zabývá uplatněním žalmu 118 v Novém zákoně. Je rozdělena do několika částí, nejprve obsahuje soupis všech citací a odkazů k žalmu 118 v Novém zákoně podle edice Nestle-Aland. Následně poukazuje na propojenost jednotlivých textů, na využití jednoho textu v jiném a na uplatnění intertextuality v biblickém bádání. Na rozdíl od tradičního pojetí zdůrazňuje přínos jednoslovných aluzí. Další část uvádí žalm 118 do možného historického kontextu a přibližuje jeho uplatnění v liturgii, zejména na dobovém pozadí 1. století po K. Poukazuje také na jeho velkou oblibu. Následuje stručný výklad pasáží z Nového zákona, kde novozákonní autoři citují či odkazují k žalmu 118. Zvýšená pozornost je věnována výkladu perikop Mk 11,1-11 a Mk 12,1-12, ve kterých jsou aluze k žalmu 118 rozebírány podrobněji. Závěr práce tvoří shrnutí poznatků exegetické práce. Klíčová slova: citát, odkaz, žalm 118, Nový zákon, Ježíš, Mesiáš, král, spása, kámen, svátky, intertextualita
|
|
Znaková galerie v chóru pražské katedrály
Šafránek, Pavel ; Sojka, Jaroslav (vedoucí práce) ; Šmied, Miroslav (oponent)
Znakové galerie v chóru pražské katedrály Cílem bakalářské práce je přiblížit hodnotnou, avšak opomíjenou a původně renesanční, několikrát přemalovanou, heraldickou výzdobu pod vnitřním triforiem katedrály sv. Víta v Praze. Konvolut tvoří na 38 zemských znaků. Předkládaná práce se snaží osvětlit spojitosti jednotlivých znaků v rámci výzdoby metropolitního chrámu. Činí tak s přihlédnutím k dějinným souvislostem a umělecko-historickému, de facto slohovému, vývoji. Katedrála sv. Víta, znaková galerie, heraldika, nástěnné malby, Ferdinand I., král, markrabě, hrabě, princ, znak, erb, štít, klenot, pečeť
|
|
Válečnictví ve Starém zákoně
Tancmanová, Soňa ; Beneš, Jiří (vedoucí práce) ; Melmuk, Petr (oponent)
Stěžejními úkoly diplomové práce bylo seznámit čtenáře s tématikou biblických válek z historického pohledu, osvětlit problematiku svatých bojů a zařadit téma do kulturně-sociálního a etického kontextu. Biblická zvěst byla konfrontována s mimobiblickými písemnými památkami, ponejvíce se záznamy Moábců, Asyřanů, Egypťanů, Sumerů a lidu Ugaritu. Práce se časově vymezila především na období sjednoceného království, pojednáno bylo též o bitvách Izraelců před vstupem do Kenaanu a o rozkolu izraelského království. Autorka pracovala především s dílem deuteronomistického korpusu, pro něž je charakteristický synchronní i diachronní přístup. Čtenář byl seznámen s problematikou svatých válek a vyhlazovaní klatých měst. Objasněna byla také zvěstná funkce deuteronomistického díla a možné nereálné informace v pramenech. Autorka práce se přiklání k názoru Sa-Moon Kanga a klade konec svatých válek do období rozdělení království. Se vznikem světské vlády a po odklonu od Hospodina bylo pro vladaře prioritním řešení majetkových sporů. Jedinou výjimkou mezi válkami o moc byla výpomoc proroka Elíši, která rázem proměnila boj v Boží bitvu. S prvky svatého boje se setkáváme i u panovníků věrných Hospodinu jako byli Jóšijáš a Chizkijáš. Vzhledem k obsáhlosti tématu bylo o teologickém aspektu válečnictví pojednáno pouze...
|
|
Ideál rytířského panovníka na příkladu alexandrovské epiky českého středověku
Rajterová, Petra ; Dvořáčková, Dana (vedoucí práce) ; Žemlička, Josef (oponent)
Diplomová práce se na základě studia pramenů a historiografické literatury věnuje pojetí ideálu panovníka přelomu 13. a 14. století. Jako primární prameny využívá středohornoněmeckou báseň Ulricha von Etzenbach Alexander a staročeskou báseň Alexandreida. Práce na základě porovnání obou básní sleduje pojetí ideálního rytířského panovníka. Diplomová práce zohledňuje práce historiků, literárních historiků a germanistů k vytčenému tématu, neklade si však za cíl filologický rozbor. Cílem diplomové práce je zhodnotit obě díla jakožto pramen historiografický a literárně-historiografický, na jehož základě lze sledovat a vyhodnotit představy středověkých autorů o ideálních panovnících. Diplomová práce současně zohledňuje domácí dvorské prostředí - panovnické i šlechtické, v nichž obě básně s "alexandrovskou" tématikou vznikaly. Práce se zabývá rovněž dvorskou rytířskou kulturou a v neposlední řadě dovozuje oblíbenost "alexandrovské" látky v českém prostředí i společenskou působnost a aktualitu obou děl.
|
|
Král a prezentace královského majestátu v artušovských legendách
Mádlová, Karolína ; Drška, Václav (vedoucí práce) ; Suchánek, Drahomír (oponent)
(česky): Tato bakalářská práce se věnuje problematice středověkých artušovských legend a jejich autorům, zvláště pak Gildasovi, Geoffreymu z Monmouthu, Chrétienovi de Troyes a Thomasovi Malorymu. Na základě jejich děl je zde zrekonstruována prezentace krále a jeho majestátu, fenomén rytířství a úloha žen u dvora i mimo něj. Dále je zde zohledněna úloha křesťanství a pohanství v legendách a konkrétní aspekty související s oběma náboženstvími, jako například Glastonburské opatství, Svatý grál, Avalon, Merlin a množství dalších.
|
|
Čeští Lucemburkové ve francouzské soudobé historiografii
Jedináková, Petra ; Bláhová, Marie (vedoucí práce) ; Nejedlý, Martin (oponent)
Petra Jedináková, ČEŠTÍ LUCEMBURKOVÉ VE FRANCOUZSKÉ SOUDOBÉ HISTORIOGRAFII, Praha, Filozofická fakulta Univerzity Karlovy v Praze 2013. Cílem předkládané práce je sledovat na základě zpráv francouzských středověkých pramenů vztahy českých Lucemburků k francouzské panovnické dynastii a ohlasy jejich politiky v západní Evropě. Dále se práce zaměřuje na rozdílné vnímání Lucemburků v českém a francouzském prostředí, důvody vedoucí k těmto specifikům v nahlížení na panovnický rod Lucemburků. Lucemburkové jakožto původně hrabský rod lucemburských Francouzů měli k Francii a jejímu panovnickému rodu vždy silné vazby, pojily je nejen vzájemná úcta, respekt, přátelství a podobné názory, ale i rodinné svazky, které byly posilovány výchovou nástupců rodu přímo u francouzského krále, podpoře v boji i na diplomatické půdě, vzájemnými styky a návštěvami. O tom všem nám zachovaly svá svědectví středověké prameny, zprávy kronik a análů, listiny, korespondence i postřehy literátů z francouzského prostředí, kteří se osobně setkali s českými králi z lucemburského rodu a kteří nám tak o těchto našich panovnících zanechali důležitá svědectví. Jan Lucemburský byl a dodnes je ve Francii vnímán především jako vzor rytířských ctností, statečný bojovník a oddaný druh francouzského krále. V Čechách byl po dlouhá staletí...
|