|
The Western Perception of the East as the Orient in Agatha Christie's Detective Novels
HOVOROVÁ, Adéla
Cílem této bakalářské práce je analýza motivů orientalismu, které nepochybně přispěly k vytváření fenoménu zvaného Orient, a to ve vybraných dílech Agathy Christie, jakožto autorky západního světa na počátku 20. století, postaveného na evropském kolonialismu. Práce nejprve přibližuje komplexitu pojmu orientalismus, tedy způsobu, jakým byl Východ chápán a jakým s ním bylo zacházeno ve prospěch západní společnosti, v tomto případě Brity, kteří byli v době vzniku zkoumaných děl světovou mocností. Dále se tato práce krátce zabývá Agathou Christie a jejím spisovatelským i cestovatelským životem, jelikož jde o neodmyslitelnou část celého rozboru. Události, které zažila jak na Západě, tak i Východě, nepopíratelně ovlivnily její tvorbu v mnoha aspektech především z pohledu vyobrazení Orientu. Nejvíce je tento vliv Východu patrný zejména v jejích detektivních románech Appointment with Death a Murder in Mesopotamia, které budou zkoumány v poslední kapitole. Práce se tedy v neposlední řadě zaměřuje na způsob, jakým Agatha Christie promítá dobový diskurz Západu do svých děl a kterým ovlivňuje a následně i vytváří stereotypní představy o Východu.
|
| |
|
Islámská kultura v euro-středomořském dialogu a její reflexe v českých zemích
Gombárová, Jana ; Soukup, Václav (vedoucí práce) ; Soukup, Martin (oponent) ; Novotná, Yvona (oponent)
PhDr. Jana Gombárová Islámská kultura v euro-středomořském dialogu a její reflexe v Českých zemích Abstrakt Hlavním cílem disertační práce byla reflexe islámské kultury v rámci euro- středomořského multikulturního dialogu se specifickým ohledem k situaci v České republice. První kapitola obsahuje metodologický a teoretický rozbor koncepcí "konce dějin" Francise Fukuyamy a "střetu civilizací" Samuela P. Huntingtona, jež vyvolaly širokou a nezřídka kontroverzní diskusi ve světě i u nás. Analyzovány jsou také novější "katastrofické scénáře" (Laqueur, Spencer, Rodrígez, Sarazin). Další část pojednává o islámské kultuře v rámci euro-středomořského dialogu a historii Barcelonského procesu jako koncepce Evropské unie o přístupech a plánované spolupráci se zeměmi jižního břehu Středomoří, jež vyústila ve vznik Unie pro Středomoří v roce 2010. Vznik a funkce celoevropské nevládní nadace Anny Lindh (Anna Lindh Foundation), jejíž sídlo je v egyptské Alexandrii, je rovněž v centru pozornosti. Struktura a aktivity české sítě nadace Anny Lindh doplňují obraz multikulturního dialogu na národní úrovni. Události arabského jara s kontroverzními výsledky a nástupem islamistů tvoří poslední část první kapitoly. Druhá kapitola se věnuje orientalismu, přičemž úvod je věnován názorům týkajícím se pojmů Orient, Okcident. Mottem...
|
|
Na okraji zájmu? České moderní ženy a Orient v první polovině 20. století
Havlůjová, Hana ; Míšková, Alena (vedoucí práce) ; Charvát, Petr (oponent) ; Bahenská, Marie (oponent)
Hana Havlůjová: Na okraji zájmu? České moderní ženy a Orient v první polovině 20. století Abstrakt Záměrem práce je přispět k bližšímu poznání českých reflexí Orientu v první polovině 20. století prostřednictvím studia pramenů, které dosud zůstávaly spíše na okraji badatelského zájmu. Pramenů, které buď vytvořily ženy, jež do orientálních zemí cestovaly či zde delší dobu pobývaly. Nebo pramenů, které se Orientu týkaly a byly adresovány převážně ženskému publiku. Vzhledem k minimálnímu zpracování tématu v českém prostředí si práce klade za cíl podat základní nástin problematiky, zároveň však ověřuje konkrétní možnosti, které (převážně) česky psané, případně obrazové prameny, nabízejí také pro rozvoj zahraničního kulturně historického bádání. K identifikaci a řešení nových otázek jsou užívány dva "marginalizované" přístupy. Jednak genderově podmíněné tázání. Jednak perspektiva "z okraje" Evropy. Zejména druhý přístup otvírá příležitost k překonávání dichotomií dominujících obvykle mezinárodním analýzám, které zkoumají genderové otázky ve vztahu k nacionalismu a kolonialismu. Případové studie se proto zaměřují především na analýzu tří vzájemně provázaných moderních diskurzů, jež lze popsat také jako myšlení o ženách, národě a Orientu. Úvodní část, První dojmy: Tři české moderní ženy v Orientu, obsahuje tři...
|
|
Getting Back to 'Europe': An Analysis of a Possible Self-Perceived Inadequacy of Czechs Towards the West
Ertin, Sinan ; Německý, Marek (vedoucí práce) ; Gulenko, Petr (oponent)
Abstraktní Tato práce zkoumá souběžnou roli západní hegemonie spolu s trvalými dopady komunismu ve výzvách, kterým čelí postsocialistické země, se specifickým zaměřením na Českou republiku. Zatímco komunismus je běžně považován za primární příčinu, my tvrdíme, že kulturní myšlenky spojené se západní hegemonií předcházely komunismu a hluboce ovlivnily evropskou identitu. Práce je rozdělena do sekcí, které zkoumají koncept pokroku v dějinách a jeho význam pro západoevropskou identitu, následuje zkoumání hegemonie na příkladech z postsocialistických národů, včetně České republiky. V závěru práce se zabývá případnou kritikou a poskytuje cvičení, které aplikuje koncepty hegemonie a pokrok v současné české společnosti. Tato analýza si klade za cíl prezentovat alternativní perspektivu, která uznává současné účinky komunismu a západní hegemonie při utváření výzev, kterým postsocialistické země čelí během jejich transformace.
|
|
US War reporting: American media evolution through a comparative analysis of the depiction of Middle Eastern women
Mlatečková, Marie ; Hornát, Jan (vedoucí práce) ; Fiřtová, Magdalena (oponent)
Tato práce se zabývá vyobrazením arabských žen v amerických masových médiích (the New York Times, the Washington Post a the Wall Street Journal) a nachází Orientalismus jako stále přítomný a převažující koncept v takovémto typu reportování. Tato práce používá válku v Iráku a v Sýrii jakožto příklady k analýze a zkoumání vývoje způsobu, jak jsou tyto ženy v amerických médiích zobrazovány. Výsledky studie je, že se změnilo velmi málo, spíše nic, co se reportování o arabských ženách ve válce Iráku a v Sýrii týče. K podpoření tohoto zjištění byly použity následující rámce: Orientalismu, post-koloniální feminismus a peace journalism (v doslovném překladu mírový žurnalismus). Diplomová práce přezkoumává existující literaturu týkající se tématu, zahrnuje kapitolu o masových médiích s jejich definicí a konkrétními příklady z amerického kontextu. Dále se zaměřuje na Blízkovýchodní kontext v souvislosti s genderem a postavením žen, stejně se zaměřuje na kontext obou výše zmíněných konfliktů. Na závěr následuje hloubková analýza reprezentativního vzorku ze tří výše zmíněných médií a jejich článků z prvního roku obou konfliktů. Získaná data jsou potom prezentována a diskutována.
|
|
Travel Narratives of New Mexico: Commodifying Culture and the Perpetuation of Colonial Discourses
Chastenet de Gery, Gabrielle Maye Katherine ; Lábová, Sandra (vedoucí práce) ; Němcová Tejkalová, Alice (oponent)
Různí vědci zabývající se cestovní žurnalistikou tvrdí, že vyprávění často nabízejí omezený pohled na destinace. Ukázalo se, že tento omezený pohled přispívá k odcizení a exotizaci místních komunit prostřednictvím stereotypů a převažujících metanarativů. Tato studie se zaměřuje na cestopisná vyprávění o Novém Mexiku a zkoumá nalezená vyprávění z hlediska možných diskurzů. Analyzuje fotografie i texty kritickou historickou optikou prostřednictvím implementace multimodální kritické diskurzní analýzy a klade si otázku, zda jsou dříve přítomné koloniální cestovní narativy stále přítomny v současných cestovních vyprávěních o Novém Mexiku. Zjištění ukazují, že Orientalistické/koloniální narativy jsou stále přítomny, avšak zjištění zahrnovala i narativy přispívající k postkoloniálnímu diskurzu. Tato studie odhaluje, že cestovní narativy Nového Mexika se s trendem záměrného cestování posouvají ve prospěch postkoloniálního diskurzu.
|
|
Reprezentace (bývalých) Afrických kolonií v tuzemské cestovatelské literatuře 19. a 20. století
Martinek, Adam ; Novotný, Josef (vedoucí práce) ; Šarše, Vojtěch (oponent)
Tato diplomová práce analyzuje díla českojazyčné cestovatelské literatury 19. a 20. století, která pojednávají o (bývalých) Afrických koloniích. Práce vychází z postkoloniální teorie - konkrétně z Osterhammelovy syntézy kolonialismu jako struktury a ideologie a ze Saidova pojetí orientalismu. Klíčovým východiskem je aktualizace Saidovy teorie v práci Sarah Lemmen, která na základě analýzy české/československé cestovatelské literatury vytvořila koncept nekoloniálního orientalismu. Základní tezí tohoto konceptu je specifické postavení Čechů a Češek v koloniálním prostředí, ve kterém nepůsobili jako nositelé zájmů velmoci, ale přesto ve svých dílech uvažovali o kolonizovaných zemích a jejich obyvatelích v intencích orientalistických stereotypů. V práci byl zvláštní zřetel věnován vlivu socialismu na diskurz děl vydaných mezi lety 1948 a 1989. Výzkumné otázky práce jsou: a) jak je v dílech české cestovatelské literatury reprezentována kolonizace Afriky?, b) jakým způsobem je v těchto dílech reprezentována dekolonizace?, c) jak díla vyobrazují Afričany a jejich vztah k Evropanům? Tyto otázky směřují na pochopení vztahu autorů/ek ke kolonialismu a orientalismu jako ideologiím a praxím, s kterými se v Africe setkávali. Práce analyzuje devatenáct děl z padesáti osmi potenciálních cestopisů vydaných různými...
|
|
Mentality of the Oppressed: An Analysis of Czech Inferiority Complex Towards the West
Ertin, Sinan ; Marková, Alena (vedoucí práce) ; Německý, Marek (oponent)
V této práci se zaměříme na pocit méněcennosti Čechů vůči západním národům. Přestože populárním vysvětlením negativního sebe-vnímání Čechů bývá tzv. post-komunistický syndrom, my budeme argumentovat, že tento fenomén vychází z traumatu, které Češi zažili při přechodu z komunismu do globalizovaného kapitalistického trhu. Věříme, že toto trauma bylo způsobeno rétorikou ,,navrácení do Evropy'', která je založená na dědictví orientalismu v Evropě, v kombinaci s obecnou mentalitou utlačovaných, jak byla tématizována post-koloniálními teoretiky jako jsou Franz Fanon nebo Paulo Freire. Abychom svou hypotézu ověřili, provedli jsme průzkum s účastí 189 respondentů ze všech krajů České republiky.
|
|
Identity and Displacement in Contemporary Postcolonial Fiction
Olehlová, Markéta ; Nováková, Soňa (vedoucí práce) ; Franková, Milada (oponent) ; Kolinská, Klára (oponent)
Resumé Hlavním cílem této dizertační práce je zachytit dva klíčové aspekty postkoloniální teorie - identitu a pojetí místa a vykořeněnosti a jejich reflexi v dílech autorů zařazovaných běžně do kánonu postkoloniální literatury. Práce se skládá ze tří hlavních částí. V úvodu nastiňuji motivaci práce a teoretická a literární východiska. Samotná dizertační práce je rozdělena na dvě samostatné části. První část nazvaná "Identita v postkoloniálním diskurzu" se zaměřuje na zpracování tohoto pojmu v sekundární literatuře a pojmenování jednotlivých strategií, jež postkoloniální subjekty zaujaly jak v dobách kolonialismu, tak v důsledku imigrace. Teoretická část věnovaná identitě předchází interpretační části, která analyzuje dvě stěžejní díla postkoloniálního literárního kánonu: Satanské verše Salmana Rushdieho a Buddhu z předměstí Hanifa Kureishiho. Druhá teoretická část je nazvaná "Koncepty místa a vykořeněnost". Jak je již patrné z názvu, pojednává o jednom z nejdůležitějších témat celé postkoloniální literatury - zabývá se pojetím místa jako takového ve vztahu k postkoloniálním subjektům a dalšími fenomény, které s konceptem místa souvisejí: vykořeněností, definicí domova, tzv. bájnými domovy aj. Tato teoretická část předchází opět analýzám dvou děl, která jsou ve spojitosti s koncepty místa hodna pozornosti,...
|